74 



usædvanlige Yoxested har da ogsaa givet Anledning til 

 Forvexling med Mistelen, der undertiden kaldes Flyverøn; 

 medens denne omvendt i nogle Egne af Sverrig er bleven 

 kaldet Mistel, hvilken Forvexling maaske ogsaa forklarer, 

 at man undertiden har brugt en Rønnekvist i Stedet for 

 Mistelen som Spaastikke. Der fortælles saaledes, at Chri- 

 stian I, strax efter at han var bleven hyldet til Konge i 

 Sverrig, overalt lod søge efter Karl Knudsens formentlige 

 Skatte og sendte Bud endog til Danmark efter en Trold- 

 kvinde, som skulde opsoge dem ved Hjælp af „Plyverøn" ^). 

 Anvendelsen af Fiyverøn er mangfoldig. For at bevare 

 Kvæget fra, at Mælk og Smør kan tages af Hexe, bruges 

 eller brugtes paa Lolland at bore Hul i Køernes Horn og 

 heri stikke en Gren af „flyvende Maj" (d, v. s. Flyverøn). 

 I Jylland stillede man sig fordum før Solopgang paa Vold- 

 borg Dag med en Flyverøn i Haanden ved sit Gaardled, 

 med Ansigtet .mod Øst og signede sit Hus og Hjem og alt 

 hvad sit var. Ligeledes har Husmoderen Pinde af flyvende 

 Røn til Rede, hvilke hun paa kryds stikker ind i Kjærnen, 

 naar der skal kjærnes Smør, som Middel mod alskens For- 

 gj øreise ^). I Slesvig hedder det, at en saadan „flyvende 

 Røn" bør man tage med, naar man finder den, og plante 

 den i sin Have, thi den bringer Lykke med sig. 



Skjønt Flyverøn sikkert er det kraftigste Middel mod 

 Trolddom, saa bruges dog ogsaa ofte Røn, som er voxet 

 paa almindelig Vis, Saaledes hedder det, at man sikrer sig 

 mod forbiridende Hexes onde Hensigter ved at bære Pinde 

 af Røn paa sig og ved at hæfte dem ved Dørrene, hvilket 

 man især maa huske paa St.-Hans Aften. Paa Falster 

 bruges som Raad mod alskens Troldtøj at tage en lille 

 „Majrøn-Told" , det vil sige en lille Rønnekvist, afskaaren 

 i Maj Maaned, i Munden, saa kan det ingen Skade gjøre; 

 derfor bærer enhver „fornuftig" Mand altid en saadan hos 

 sig, og særlig anbefales en saadan mod Eliefolk i Haneved 

 Skov, som søge at lede vejfarende vild^). I Jylland bruges 

 paa visse Steder at lave Kjærnestaven af Røn, for at Hexene 

 ikke skulle stjæle Smørret. At Rønnen i det mindste ogsaa 

 i England benyttes paa lignende Maader, derpaa tyder et af 

 dens der brugelige Navne, „witchen" (witch = Hex). 



') Afzelius, Svenska folkels sago-hofder. V S. 140. 

 ') Thiele, Danmarks Folkesagn. III.. Nr. 133 og 242. 

 ^) S. Grundtvig, Gamle danske ivlinder i Folkemunde. II., Nr. 26, 

 33 og 400. 



