83 



i Form af Korn, sjældnere som Plader, Baand o. lign. 

 (Fig. 1) *); disse Legemer farves grønne ved Lysets Indvirk- 

 ning, i det der dannes et Stof i dem, Kl or o fy Ilet eller 

 Bladgrøntet, som har den Egenskab at optage alle 

 andre Farvestraaler i sig og kun kaste de grønne til- 

 bage. Lyset er i de allerfleste Tilfælde en nødvendig 

 Faktor til Dannelsen af Klorofyllet; naar Kartofler, der 

 befinde sig i en mørk Kjælder, om Foraaret skyde friske 

 Skud, ere disse blege, fordi de intet Lys have haft til 

 Dannelsen af Klorofyl; naar man om Foraaret lader sine 

 Blomsterløg ligge for længe tildækkede i Haven, ville de 

 nye Spirer være gullige af samme Grund. I Alminde- 

 lighed kan man angive, at alle én- og tokimbladede 

 Planter fordre Lys til Dannelsen af Bladgrønt, men at 

 dette Lys blot behøver at have ringe Styrke, saa ringe, 

 at man akkurat derved kan skjelne Bogstaverne i en 

 Bog. En Undtagelse herfra danne Naaletræernes Kim- 

 planter og Bregnernes Blade, som farve sig grønne i det 

 dybeste Mørke. Undersøge vi Cellerne i de formedelst 

 Lysmangel blegsottige Planter, vil man kunne finde Blad- 

 grøntkornene liggende som ellers i Protoplasmaet, men 

 den grønne Farve have de ikke. 



Bladgrøntets fysiologiske Betydning for Planten, dets 

 Forhold til det kemiske Arbejde, der udrettes under 

 Væxten, er allerede tidligere klart og tydeligt fremstillet 

 her i Tidsskriftet af Grønlund i anførte Afhandling; kun 

 saa meget skulle vi derfor erindre Læseren om, at Blad- 

 grøntet er Aarsagen til, at Planten af Luftens ringe 

 Kulsyremængde (der findes i Middeltal kun 0,0004 Rum- 



*) Se dette Tidsskrifts IV. Række, 5te Bind: Grønlund: Om Sti- 

 velse og Bladgrønt. 



6* 



