98 



nende Fænomener træffe vi hos Frugterne af Tjørn, Røn, 

 Kjærlighedsæble m. fl. - 



Betydningen af den grønne Farve i Plantens Liv 

 have vi set i det foregaaende. Det er i Individets Er- 

 næring, at den spiller en Rolle; Blomsternes livlige og 

 pralende Kulører have derimod til Hensigt at hidlokke 

 Insekterne , for at de kunne udføre den for Artens Ved- 

 ligeholdelse saa vigtige Bestøvning. De Maader, paa 

 hvilke Blomsten kan være indrettet paa at bestøves , ere 

 mangfoldige, og det er en af de mest tiltrækkende Sider 

 af Plantens Naturhistorie at studere disse Forhold *). 

 Visse Blomster skulle bestøves ved Vindens Hjælp, og 

 det er da en Regel, at de ere uanselige i Farve og be- 

 sidde tørt, let Støv. Andre behøve nødvendigvis Insek- 

 ters eller i de tropiske Lande Kolibriers Hjælp, og saa- 

 danne Blomster have i Almindelighed meget pralende 

 Farver, for at Dyrene derved let skulle finde dem, samt 

 klæbrigt Støv, for at dette kan blive hængende ved de 

 nævnte Smaadyr. Dette Forhold mellem Farven og 

 Insekthjælpen er saa gjennemgribende, at Darwin siger, 

 at hvis der ingen Insekter var til paa Jordens Over- 

 flade, vilde vi ikke have de mange smukke Blomster at 

 glæde os over, men lutter grønne og uanselige som hos 

 vore Nælder og Græsser. Ofte viser denne Modsætning 

 mellem smukt farvede^ og store Blomster, der kun be- 

 støves ved Insekthjælp, og mindre anselige, der tillige 

 eller alene have Selvbestøvning, sig inden for en og samme 

 Slægt. Storkenæbslægten er lærerig i denne Henseende. 

 Eng-Storkenæb har store Blomster, og disses Kjøns- 



*) Se dette Tidsskr. R. IV, B. 2. Hoffmeyer: nyere Undersøgelser 

 angaaende Planternes Befrugtning. 



