99 



organer ere udviklede til forskjellig Tid; Insekthjælp er 

 altsaa absolut nødvendig. Pyrenæisk Storkenæb har min- 

 dre Blomster, men bestøves dog af Insekter, hvis disse 

 tilfældigvis ere til Stede i tilstrækkeligt Antal; udeblive 

 de, finder Selvbestøvning Sted. Liden Storkenæb har der- 

 imod for smaa Blomster til, at Insekterne med Lethed 

 kunne, finde dem , og Selvbestøvning finder derfor altid 

 Sted hos den. Insekternes Hensigter med deres Besøg i 

 Blomsterne ere at samle Støv og Honning fra Honning- 

 gjemmerne; ikke uden Grund har man derfor opstillet 

 den Formodning, at de Striber, Pletter og Tegninger, 

 som vi se paa mange Blomster, nærmest have den Op- 

 gave at lede Insektets Øje hen til de Steder, hvor de 

 findes. 



Blomstens Bestemmelse er at frembringe Æg og 

 Støv og derigjennem Frø; Frugtens derimod at beskytte 

 Frøet under dets Udvikling og senere, naar det er mod- 

 net, hjælpe ved dets Udspredning. Denne Akt kan lige- 

 som Bestøvning gaa for sig paa forskjellige Maader. En 

 Mængde Frugter spredes ved Vindens Kraft eller ved 

 Hageapparater, hvorved de hæfte sig ved Dyr og Men- 

 nesker, eller ved egne Udkastnings-Mekanismer, og saa- 

 danne Frugter ere alle uanselige af Farve, brunlige, gul- 

 lige o. s. V. Hos en anden stor Mængde ere Frøene 

 indrettede paa at skulle spredes ved Dyrenes Hjælp, i 

 det disse æde Frugten og senere udtømme de ufordøje- 

 lige Frø. Hvis nu Frugterne blev ædte, førend de var 

 modne, vilde Frøene gaa til Grunde ; men herpaa bøder 

 Naturen ved at give de umodne Frtigter samme Farve 

 som det omgivende Løv, hvorved de ved en Slags »Be- 

 skyttelseslighed« undgaa Dyrenes Opmærksomhed; først 

 ved Modningen indtræder Farven samt Velsmagen og 



7* 



