108 



Termitten i Reglen giver Fuglene en god Dag*). Disse 

 faa til deres Brug kun de vingede Individer, der i Maj 

 Maaned forlade Rederne og flyve bort i Luften. 



De Aarevingedes store Orden indbefatter mange 

 uskadelige Arter og et større Antal nyttige f. Ex. Bien. Der 

 er dog dem, om hvilke det er tilladt at tale ilde, f. Ex. 

 af Træ- og Biashvepsenes, Myrernes og Gedehamsenes 

 Grupper. I den første af disse træffer man Slægterne 

 Uroceras og Xiphydria, hvis vedædende Larver gjennem- 

 bore de døde Stammer af Fyrren, Granen, Poplen, Bir- 

 ken, Valnøddetræet og Ellen og mere eller mindre for- 

 dærve Veddet; Cephus-^\ddgtQn, af hvilke en Art, C. 

 ptjgmæus, lægger sine Æg paa Hvede- og Rugstæng- 

 lerne lidt under Axet; Æggene lægges spredte, hvert for 

 sig, og Larverne, der komme ud af dem, trænge ind i 

 Straaet for at finde Næring og svække derved Planten, 

 hvis Korn ikke komme til Modenhed; en anden Art af 

 samme Slægt bringer mange Frugtkviste paa Pære- 

 træet til at gaa ud. Fuglene udrydde ganske vist nogle 

 af disse Insekter, men Larverne ere i Ly for deres 

 Angreb**). 



'^) Lespés nævner flere Fugle (Skade, Skovskade, Spæt), som ransage 

 Træstubbene efter Termiter, men tilføjer, at de kunne ikke gjøre 

 dem stor Skade. (R.) 



*') De vedborende Arter dog sikkert ikke for Spætternes? Vi finde 

 dem ogsaa paa Hallers Fortegnelse nævnte mellem Maveindhol- 

 det af Mejser, Mursvaler og Piroler. I øvrigt træffer man kun 

 faa Aarevingede opførte paa denne Liste (Bier, Humler og Hvepse 

 i Maven paa Bihøg og Tornskade, Snyltehvepse i Toplærkens) 

 med Undtagelse af Myrer, som noteres hos Træløberne og Mur- 

 løberne og Vendehalsen, men især synes at spille en Rolle som 

 Føde for Spætterne. Efter de 20 Iagttagelser, som meddeles, 

 maatte man ligefrem betegne Myrer og Faarekyllinger, alt- 

 saa Dyr, der leve paa og i Jorden, som Hovedføden for disse 

 Fugle, der saa ganske særlig synes skabte til og beregnede paa 



