130 



stærke Duft, som Blomsterstanden udbreder, har altsaa 

 den store Betydning for Planten at hidlokke Insekterne 

 og faa Bestøvningsakten sat i Gang. 



For Insekterne indtræder der for øvrigt nu en noget 

 farlig Periode; thi Hylsteret lukker sig mere og mere, 

 og det, som ikke i Tide sørger for at komme ud, vil 

 uden Redning gaa til Grunde i det Fængsel, hvori det 

 bliver indesluttet; thi naar Hylsteret en Gang har lukket 

 sig, aabner man det lige saa vanskelig som før Blom- 

 stringen, og først langt hen i Regntiden, naar den 

 modne og svulmende Frugtstand sprænger det ved dets 

 Grund og løfter det til Vejrs, aabnes Fængselsdørene paa 

 ny. Mærkeligt er det for øvrigt, at den øverste Del af 

 Kolben altid bliver lukket ude; Kolben er nemlig bleven 

 henved en Tomme længere i de 36 Timer, i hvilken 

 Blomstringen finder Sted, eller i Grunden i de første 

 24 Timer, og denne Tomme bliver ubarmhjærtig lukket 

 ude og næsten kneben af, i det det kraftige Hylsterblad 

 lukker sig tæt sammen. 



Hvad der i disse Fænomener er af størst Interesse 

 er naturligvis Varmeudviklingen, der, som vi have 

 set, foregaar i to Bølger, hvis Højdepunkter ligge ved den 

 første Dags Aften og den næste Dags Formiddag, altsaa 

 ere aldeles uafliængige af den Bølgegang, som udføres af 

 Lufttemperaturen, der hver Dag vil være højest et Par 

 Timer efter Middag. Hosstaaende Træsnit vil kunne 

 tjene til at oplyse disse Varmebølgninger, saaledes som 

 jeg iagtog dem den 16de og 17de November 1864*). Det 

 vil baade vise den forskjellige Beliggenhed, Varighed og 



En mere detailleret Fremstilling har jeg publiceret i »Viden- 

 skabelige Meddelelser fra den naturhistoriske Forening«, 1867. 



