131 



Styrke af de to Varmebølger. Bemærkes maa endnu, 

 at Varmegraden, til hvilken Kolben naar, staar i Forhold 



Fig. 2. 



16 Nov. 



|6|7|s|;'>H//|/2|/|.'ri|3|'/|j|o[7|8|9|/r/|//|/!2| 



n Nov. 



6h|8lvlrø|//|/9|/|2|:ii'/|5|6|7|s| 



■■nMIBimBHI 



mammmKMSumm 

 lamiuuiwHi 

 iBHanninHii 



■UBHHBUHBHaBHUHH 



■■»■«■■■■—■■■■—■■ 



■■HHMHinDmHHigaH 



■■riaisKaHunHBHHnHBi 



mmnmmmaaaa^mmmmmmum 

 mmåw^mmwmwBamaaam 



■■■■■■»■■■■■■■Bl 



iM—wa—— —■■BaMii 



WMOKå 



HiranBHBBBHmUHl 



IHHaUUBBBUmaiiMHHl 



naniBBiBBaBaBHH 



Tallene i den lodrette Række angive Varmegraderne i Celsius, i den vandrette 

 Timerne fra Kl. 6 Morgen til 12 Aften paa de to Dage. Den nederste Kurve paa 

 hver Dag betegner Luftens, den mellemste Hanblomsternes og den øverste de golde 



Organers Varmegrad. 



til Luftens, saa at Kolben ved samme Klokkeslet bliver 

 mere varm, naar Luften er varmere, end naar den er 

 køligere. Forskjellen mellem Luftens og Kolbens Varme 

 er altid til et givet Klokkeslet omtrent den samme. 



Disse Fænomener, som jeg her har omtalt efter 

 egne Iagttagelser gjennem tre Regntider, staa nu ingen- 

 lunde isolerede i Planteriget. Allerede for næsten hundrede 

 Aar siden (1777) opdagede den berømte franske Botaniker 

 Lamarck, der fristede den tunge Lod at blive blind, 

 at Varme frembragtes af Blomsterstanden hos en anden 

 af Calla'ens Slægtninge, nemlig Amm italicum, og det 



9* 



