138 



op, de Plantedele, som periodisk bevæge sig, høre op 

 hermed; Frø, som befinde sig med luftfrit Vand i en At- 

 mosfære af Kvælstof, kunne ikke spire, Grene kunne ikke 

 udfolde deres Knopper o. s. v. Dette er paa det bestemteste 

 godtgjort ved Forsøg først af Saussure, senere af 

 andre. Jævnsides med Optagelsen af Ilt gaar Udskillelse 

 af Kulsyre og et Stoftab; en Plante vil ved dette sit 

 Aandedræt blive fattigere paa Stof, i det den ligesom 

 fortærer sig selv, og den vil tabe i Vægt. 



Tydeligst ses dette Aandedræt paa Planter eller 

 Plantedele, som ikke indeholde Bladgrønt, saasom Blomster, 

 Rødder, Knopper, der ere i Færd med at udfolde sig, 

 mange Snylteplanter eg Svampene. Men ogsaa hos alle 

 bladgrøntholdige Dele foregaar det, og navnlig bemækes 

 det om Natten, fordi det da ikke maskeres af nogen 

 anden Luftudvikling. Det finder efter de gjorte Iagt- 

 tagelser dog ogsaa Sted om Dagen; men samtidig finder 

 der da en anden Proces Sted, som man ogsaa oftest 

 ser kaldet Aandedræt, men med Urette, som Garreau og 

 Sachs fremhæve, nemlig Assimilationsprocessen. 

 Denne er en Ernæringsvirksomhed, ved hvilken de grønne 

 Dele, naar de ere udsatte for tilstrækkeligt Lys, spalte 

 Luftens Kulsyre i Kulstof og Ilt, af hvilken hin bruges, 

 denne udskilles ; Dyret indtager sin Næring i fast eller fly- 

 dende Form, Planten derimod sin for en Del i Luftform som 

 Kulsyre; men hos baade Plante og Dyr finder en anden 

 Proces Sted, nemlig Optagelse af Ilt, og denne Proces 

 bør hos begge benævnes med samme Navn — Aande- 

 drættet — og begrebsmæssig holdes vel adskilt fra 

 Assimilationen. 



Der finder i Planten altsaa to stik modsatte Luft- 



