142 



stamme fra Gregor fra Tours (omtrent Aar 581 eft. Kr.); 

 men den daværende Lægekunst var alt for dybt sunken 

 i Overtro og Mystik, til at man kan vente objektive 

 Iagttagelser fra denne Tid. Det er fra Araberne, at de 

 første brugbare videnskabelige Efterretninger stamme. 

 Hos Rhazes (der døde Aar 912) finde vi saaledes ikke 

 blot én udførlig Beskrivelse af Sygdommen, men end- 

 ogsaa et Udkast til den først i den nyeste Tid af Liebig 

 optagne Gjæringsteori som Forklaring af Sygdomsproces- 

 sen. Blandt de omflakkende Nomader paa de arabiske 

 Højsletter synes Farsoten at have haft et Hovedarnested; 

 med Muhammedanernes sejrende Armeer spredtes den 

 der fra ud over Middelhavslandene og naaede med Sarace- 

 nerne i det niende Aarhundrede Spanien og Sicilien. 

 Senere var Korstogene i det Ilte, 12te og 13de Aar- 

 hundrede en Hovedaarsag til Sygdommens hurtige For- 

 plantelse over alle evropæiske Lande. 



Ved Amerikas Opdagelse bragte Evropæerne ogsaa 

 Sygdommen der hen til sand Ulykke for de indfødte. 

 I kort Tid faldt i Kongeriget Mexiko 3 Millioner Menne- 

 sker som Ofre for den, og man har paalidelige Efterret- 

 ninger om, at hele Folkeslag i Nordamerika den Gang 

 og senere blev udryddede derved. 



Medens Sygdommens Optræden, hvor den tidligere 

 var ubekjendt og blandt vilde Folkeslag, betegnedes ved 

 morderiske Epidemier, optraadte den, hvor den havde 

 faaet fast Fod og især i Evropa fra Slutningen af Middel- 

 alderen, som en vedvarende og almindelig udbredt Syg- 

 dom, der aldrig ganske ophørte, i det den altid ved 

 Smitte overførtes fra den ene til den anden; men af og 

 iil, med nogle Aars Mellemrum, antog den atter sin 

 første Karakter og angreb et større Antal Mennesker. 



