204 



tageiserne af dens Færd udgjøre en væsentlig Del af 

 Huber's bekjendte Bog om Myrernes Liv*), og hans 

 Beskrivelse af den gaar igjen i alle mulige Haandbøger 

 og populære Fremstillinger og saaledes ogsaa i Vilhelm 

 Bergsøes Fortællinger om Myrerne, som findes i dette 

 Tidsskrifts første Rækkes tredje Bind. 



Huber's Iagttagelse gaar i al Korthed ud paa, at 

 Amazonmyren ikke har nogen Arbejderbefolkning, men 

 at den nødvendige Pleje af Ynglen og Fodring af selve 

 Myrerne sker ved fremmede Arbejdere, det er Arbejdere 

 af et Par andre Myrearter, som gjøres til Trælle og nu 

 villig overtage de omtalte Hverv. For at skaffe sig 

 disse Trælle udgaa talrige Hære af Amazonkrigere, 

 som overfalde de paagjældende fremmede Myrers Bo og 

 bringe Pupper med indesluttede Arbejdermyrer hjem 

 derfra. 



Forel**) har paa ny grundig studeret dette Dyrs 

 Levemaade og bekræfter Huber næsten i alt, kun med 

 et Par Undtagelser, af hvilke den vigtigste er, at Ama- 

 zonmyrerne ikke have nogen Braad***). 



*) Pierre Huber, »Recherches sur les moeurs des fourmis indi- 



génes.« Paris et Geneve 1810. 

 **) Forel. Au g., »Les Fourmis de la Suisse« Ziirich 1874. Dette 

 tykiie Kvartbind indeholder foruden anatomiske, fysiologiske og 

 systematiske Studier navnlig flittige, mangeaarige Iagttagelser over 

 Myrernes Liv. 

 *'*) Paa Grund af det ringe Antal Individer af denne Art, som findes 

 i vore Samlinger, har jeg ikke selv kunnet undersøge dette For- 

 hold anatomisk, men for saa vidt som jeg har kunnet se uden 

 saadan Undersøgelse, dannes Myrernes tilsyneladende Braad af 

 nogle stive Børster i Spidsen af Bagkroppen. Hertil kommer og- 

 saa den Omstændighed, at Amazonmyren i Systemet hører til de 

 typisk braadløse Myrer. — De braadløse Hærmyrer, som vi om- 

 talte blandt de amerikanske Myrer, og som høre til de typisk 



