226 



pudret af Støvet; flyver det nu hen til en anden Blomst, 

 hvis Støvdragere allerede ere visnede, men hvis Arflade nu 

 er bleven saa klæbrig, at den kan fastholde Støvkornene, 

 saa vil Fremmedbestøvningen være uundgaaelig; saadanne 

 Blomster har man kaldt protandrine. I andre Blomster 

 er derimod Arret allered| i Stand til at modtage Støvet, 

 førend Støvdragerne i samme Blomst have aabnet 

 deres Knapper. Naar disse ere modne, er Arret 

 i mange Tilfælde visnet; der vilde altsaa ikke finde en 

 Bestøvning Sted, hvis ikke et Insekt bragte Støv fra en 

 ældre Blomst til en yngres Ar. Saadanne Blomster ere 

 kaldte protogyne. — Denne Dikogami kan være mere 

 eller mindre stærkt udviklet, selv hos Arter af samme 

 Slægt, ja der gives Arter, hvis Blomster have fuldt ud- 

 viklede Støvdragere og Ar paa samme Tid (homogame 

 Blomster), medens deres Slægtninge ere protogyne eller 

 protandrine; saaledes er f. Ex. Tveskjægget Ærenpris 

 ( Veronica Chamædrys) homogam, medens Tykbladet Æren- 

 pris (V. B'ccahunga) er protogyn. Dikogamien kan være 

 karakteristisk for hele Plantefamilier (saaledes ere f. Ex. 

 Skjærmplanternes Blomster protandrine, mange Arter af 

 Rosenfamilien protogyne), eller den kan vexle hos Slægter 

 af samme Familie; Brunroden (ScrophulariaJ er saaledes 

 protogyn, medens af samme Familie Fingerbøllen /'Z)2^2Yc5/wy 

 er protandrin. 



Saa vel disse Forhold som de af Darwin undersøgte 

 saakaldte dimorfe og trimorfe Blomster hos Primula, 

 Lungeurt (Pulmonaria) , Kattehale (Lijthrum), Surkløver 

 (Oxalis) o. s. V. *) synes at tyde paa, at Naturen virkelig 



*) Se dette Tidsskrift IV R. Bd. 2, 1870.: »Nyere Undersøgelser an- 

 gaaende Planternes Befrugtning«, af J. Hofmeyer, 



