236 



lige ned paa Biens Snabel og bliver hængende her til 

 det næste Blomsterbesøg; men nu voxer Kronen videre, 

 og til sidst rager den helt op over det visnede Ar, der 

 følgelig ikke modtager mere Støv, selv om Blomsten igjen 

 besøges. 



I den smaablom strede Form (Fig. 11) ere 

 Støvknapperne derimod indbyrdes frie, og naar Blomsten 

 aabner sig, have de allerede afgivet det meste af Støvet'; 

 Griffelen har bøjet sin Spids ind ad (Fig. 12), saa at 

 Arret kommer til at ligge under de øverste Støvknapper, 

 og Støvet fæster sig strax paa det. Naar Blomsten er 

 helt aabnet, er Arret allerede visnet og ligger mellem 

 de tørre Støvknapper; endnu maa vi tilføje, at de stive 

 Haar paa disses Sider aldeles mangle. Naar man iagt- 

 tager begge Former i Naturen, vil man ogsaa se, at 

 medens den første Form drager Insekterne til sig i 

 Mængde, vil den sidste meget sjælden blive besøgt. 



Som et sidste Exempel kan nævnes Violfamilien, 

 der har frembudt særlig Interesse dels paa Grund af de 

 hos de fleste Arter forekommende altid lukkede (klande- 

 stine) Blomster, dels paa Grund af den skjønne Indretning 

 hos Sti fm oder blomsten, der syntes at være ude- 

 lukkende tilpasset til Fremmedbestøvning ved Insekternes 

 Hjælp. Hos denne Plante har man imidlertid fundet 2 

 Former af Blomster, der baade i ydre og indre Bygning 

 ere meget forskjellige, og hvoraf den ene viser alle Mulig- 

 heder for Fremmedbestøvning, ligesom man ogsaa har 

 set, at Insekterne under deres Besøg bære sig saaledes 

 ad, at en saadan kan finde Sted, medens den anden 

 viser afgjort Tilbøjelighed til Selvbestøvning. De to 

 Former af Blomster forholde sig i Størrelse til hinanden 



