239 



frem og suger, bliver det selv bedækket med Støv. Er 

 det færdigt og vil trække Hovedet tilbage, saa skyder 

 det med det samme den fremspringende Læbe tæt op mod 

 Arret (5^ Fig. 13) og lukker for det, saa at ikke et Korn 

 af Blomstens eget Støv kommer paa det. Man har set en 

 Humle (Bomhus lapidarius) regelmæssig besøge hver Blomst 

 én Gang og altsaa stadig bevirke Fremmedbestøvningen; 

 men mange Insekter besøge samme Blomst flere Gange; 

 ogsaa i dette Tilfælde er det kun det fremmede Støv, der 

 virker befrugtende, hvilket Forsøg have godtgjort. — Den 

 mindre Form af Blomster (Fig. 17) ligner tilsyneladende 

 den beskrevne ; men ved nærmere Eftersyn viser det sig, at 

 den hele skjønne Indretning er behæftet med en Mængde 

 Mangler, der gjøre Insektbestøvningen umulig. Den lille 

 Læbe bag ved Arret, der gjorde en saa vigtig Tjeneste, er 

 rent forsvunden; medens Arret hos den storblomstrede 

 Form er rettet saa meget fremad, at det, naar Griffelen 

 trykkes ned mod det nederste Kronblad, ikke berører det 

 mellem Haarene liggende Støv, er det hos den mindre 

 Form rettet lige ned ad (Fig. 16) og fyldes aldeles med 

 Støv ved Bøjningen. I den større Form falde Støv- 

 kornene først ud nogle Dage efter, at Blomsten er ud- 

 foldet, i den mindre Form falder det let ud, endogsaa 

 før Blomstens Aabning, og ofte sender det strax Støvrør 

 ned i Arret. Alt tyder saaledes paa, at vi her have to 

 Former, hvoraf den ene behøver Krydsning ved Insek- 

 ternes Hjælp, medens den anden regelmæssig befrugter 

 sig selv. Rigtig nok er der iagttaget ikke faa Insekter 

 ogsaa paa den smaablomstrede Form, men det er klart, 

 at der skal meget gunstige Omstændighieder til for at 

 bevirke, at fremmed Støv overføres paa Arret ; og Forsøg 



