257 



vægre Forklaringens Udtryk sig ved at danne et fysisk 

 Billede, en Forestilling; i det andet er Billedet tydeligt, 

 i det Barometrets Falden og Stigen klart fremstiller sig som 

 to foranderlige og hinanden modsatte Tryks Ligevægts- 

 bestræbelser. 



Under den Tørke, der i Middelalderen herskede i 

 Kristenheden, var, som ogsaa Draper tydelig påaviser, 

 den arabiske Tænkning virksom. Med Mavrernes Ind- 

 fald i Spanien traadte Renlighed, Orden, Lærdom og 

 Forfinelse i Stedet for deres Modsætninger. Naar den 

 kristne Bonde ramtes af Sygdom, tog han sin Tilflugt til 

 et Alter, den mavriske i lignende Tilfælde til en oplært 

 Læge. Araberne fremmede Oversættelser fra de græske 

 Filosoffer, men ikke fra de græske Digtere, De vendte 

 sig med Afsky »fra vor klassiske Mytologis Utugtighed 

 og erklærede det for utilgivelig Gudsbespottelse at sætte 

 den urene olympiske Jupiter i nogen som helst Forbin- 

 delse med den højeste Gud.« Draper forfølger de 

 arabiske Bestanddele i vore videnskabelige Benævnelser 

 endnu længere tilbage end Whewell og anfører Ex- 

 empler paa, hvad arabiske Videnskabsmænd have ud- 

 rettet, i det han særlig dvæler ved Alhazen som den 

 første, der berigtigede Platos Anskuelse, at Øjet ud- 

 sender Lysstraaler. Han opdagede Atmosfærens Lys- 

 brydning og viste, at vi se Sol og Maane, efter at de 

 ere gaaede ned. Han forklarer Solens og Maanens For- 

 størrelse og Forkortningen af deres lodrette Tværlinje, 

 naar de ere nær ved Horisonten. Han ved, at Atmos- 

 færen aftager i Tæthed med Højden og bestemmer 

 endog dens Højde til 58^ (engl.) Mil. I Bogen »Vægt- 

 visdom« fremstiller han Forbindelsen mellem Atmosfærens 



Femte Række II. 17 



