263 



Stoffer« (manufactured articles), der, frembragte ved den 

 Højestes Kunst, ved deres paafølgende gjensidige Paa- 

 virkning foranledige alle den legemlige Verdens Fæno- 

 mener. Der synes dog at være den Forskjel mellem 

 Gassendi og Maxwell, at den ene sætter, den anden 

 slutter sig til sin første Aarsag. 1 sine »skabte 

 Stoffer« finder Professor Maxwell Udgangspunktet for en 

 Slutningsrække, der sætter ham i Stand til at bestige 

 filosofiske Højder, som Kant ansaa for utilgængelige, og 

 at gjøre det logiske Skridt fra Atomerne til deres 

 Skaber. 



Atomlæren havde ganske eller for en Bel Tilhængere 

 IBacon, Descartes, Hobbes, Locke, Newton, Boyle 

 og deres Efterfølgere, saa længe indtil den kemiske Lov 

 om sammensatte Forbindelses -Forhold satte Dalton 

 i Stand til at give den en ganske ny Betydning. I vore 

 Dage er der dem, der ikke vedkjende sig Teorien, men 

 alligevel staar den endnu ved Magt. Det er kun et Aar 

 eller to siden, at Sir William Thomson med ejen- 

 dommelig Skarpsindighed søgte at bestemme Atomernes 

 Størrelse eller rettere at bestemme de Grænser, hvor- 

 imellem deres Størrelser ligge, og William s o ns og 

 Maxwell s Foredrag forrige Aar vise det Hold, Atom- 

 læren endnu har paa de mest fremragende Videnskabs- 

 mænd. Hvad disse Atomer ved deres Egenbevægelse og 

 deres selvvalgte Stillinger formaa eller ikke formaa med 

 Hensyn til Livet, er for Øjeblikket Gjenstand for dyb 

 videnskabelig Tænkning. Jeg betvivler Rigtigheden af 

 Maxwell s Logik, men det er umuligt at miskjende 

 den etiske Varme , hvormed hans Foredrag slutter. 

 Der er ligeledes en lukretsisk Storhed i hans Beskrivelse 



