283 



en Vandbeholder med en Aabning som en Tud danner 

 sig hos en vis Gjøgeurt. Bier besøge Blomsten ; i ivrig 

 Søgen efter Stof til deres Kager støde de hinanden ned 

 i Vandbeholderen, og de, der blive vaade, undslippe fra 

 deres ufrivillige Bad gjennem Tuden. Paa deres Vej 

 gjennem denne gnide de først Ryggen mod Blomstens 

 klæbrige Ar, hvorved de faa en Slags Lim paa sig, og 

 derpaa imod Støvkornsmasserne, der saaledes hænge fast 

 ved deres Ryg og føres bort. »Naar Bien nu, saaledes 

 forsynet, flyver hen til en anden Blomst eller til den 

 samme Blomst anden Gang, og af sine Kammerater 

 stødes ned i Vandbeholderen for derefter at krybe ud 

 gjennem Tuden, saa kommer Støvkornmassen paa dens 

 Ryg nødvendigvis i Berøring med det klæbrige Ar, der 

 fastholder Støvmasserne; og dette er Maaden, hvor- 

 paa denne Gjøgeurt befrugtes«. Eller tag et andet Ex- 

 empel, som det følgende fra Catasetum. »Bier besøge 

 dennes Blomster for at gnave af Underlæben ; i det de gjøre 

 dette, maa de uuudgaaelig berøre en lang, smal Udvæxt, 

 der er begavet med Følsomhed. Naar den berøres, over- 

 fører den en Fornemmelse eller en Svingningsbevægelse 

 til en vis Hinde, som derved øjeblikkelig brister og med 

 det samme frigjør en Fjer, ved hvilken Støvkornsmassen 

 skydes ud som en Pil i den rigtige Retning og med sin 

 klæbrige Ende hænger sig fast ved Biens Ryg.« Paa 

 denne Maade spredes de befrugtende Støvmasser omkring. 

 Det er en Aand, der er saa rigt forsynet med Te- 

 leologiens udsøgteste Vaaben, der forkaster Hensigts- 

 mæssighedslæren og søger at henføre disse »Vidundere« 

 til naturlige Aarsager. De oplyse efter hans Opfattelse 

 Naturens Fremgangsmaade , ikke en menneskelignende 



