322 



Rodlusens stærke Omsiggriben kun skyldtes de ved Syg- 

 dommen fordærvede Safter i denne, som begunstigede 

 Insektets Trivsel, Formering o. s. v. Efter hvad her 

 allerede er oplyst om Angrebets Beskaffenhed, pletvise 

 Optræden, den Maade, hvorpaa det breder sig »som Olie- 

 pletten paa Papiret«, og dets naturlige Følger, om den 

 hele Landeplages Historie og gradvise Udbredelse i 

 Frankrig fra to bestemte Brændpunkter, kunde det synes 

 besynderligt, at en saa urimelig Anskuelse som den sidst- 

 nævnte har kunnet finde haardnakkede Forkæmpere i saa 

 dygtige Folk som f. Ex. den nylig afdøde Entomolog 

 Guérin Ménéville. Det er det samme Spørgsmaal, 

 som saa ofte kommer igjen ved Sygdomme, der hidrøre 

 fra eller ledsages af Snyltedyr og Snylteplanter, — og 

 som et Snyltedyr paa Vinstokken maa Phylloxera' qh jo 

 ganske betragtes. Naar et sygt Barn har mange Ind- 

 voldsorme, er det da sygt, fordi det lider af disse, eller 

 ere disse kun til Stede i ualmindelig Mængde, fordi de hos 

 det sygelige Barn finde en ualmindelig gunstig Jordbund? 

 En mager Torsk, stærkt befængt med Snyltekrebs 

 (Torskelus), et skabet, gammelt Øg, en lusesyg Skrant- 

 ning, et af Barkbiller stærkt angrebet Træ, en »syg« 

 Kartofi'elmark, en af »Rust<« og »Brand« angreben Korn- 

 mark rette hver især det samme Spørgsmaal til Natur- 

 forskeren eller Lægen. Hidrøre Lidelserne fra Snylte- 

 dyret eller Snylteplanten, eller er Dyret eller Planten 

 lidende i Forvejen, men bliver det ydermere af at ernære 

 disse Snyltere, der befinde sig desto bedre, jo mere 

 lidende deres Værter ere, fordi de sygelige Tilstande 

 eller Vædsker tiltale dem mere end de sunde, og som 

 derfor til sidst tage saadan Overhaand, at Dyret eller 

 Planten bukker under? I de allerfleste Tilfælde vil 



