325 



den i Aarhundreder eller Aartusender er formeret ved 

 Stiklinger, uden at Naturen har faaet Lov til at forynge den 

 gjennem Frøplanter. At en slig Teori kun leder paa 

 Vildspor, ser man bedst deraf, at andre Planter, f. Ex. 

 Jordbærplanten, der formeres paa samme Maade, ikke 

 ere udartede, og at de vilde Skovvinstokke, der ere 

 fremkomne af Frø, som Fuglene have saaet, ikke undgaa 

 deres Skæbne, naar de plantes ind i en af Druelusen 

 angreben Vinhave. Ved Forsøg med Druer, der dyrkedes 

 i Potter i Drivhuse, har man desuden overbevist sig om, 

 at man kan overføre Insektet samt Sygdommen paa 

 sunde Planter ved at stikke en befængt Rod ned ved 

 disse — der gaar kun nogle faa Dage, inden alle Syg- 

 dommens Symptomer ere til Stede: og omvendt har det 

 vist sig, at man kan helbrede en slig Plante ved at tage 

 den op og ved omhyggelig Vask befri den for Sygdom- 

 mens eneste Aarsag og Kilde: Rodlusen. I Bourgogne 

 og Orleanais, hvis Vinhaver ere udsatte for alle de 

 samme Kilder til Udartning og Svagelighed, hvori man 

 har søgt Grunden til de sydlige Vingaardes Lidelser, 

 existerer Sygdommen heldigvis endnu ikke, af den simple 

 Grund, at Ph^lloxera' qw endnu ikke er naaet til dem. 

 Det vil være overflødigt at dvæle længere ved denne 

 Side af Sagen, skjønt man maa være forberedt paa, at 

 saa længe man mærker noget til Phijlloxera\\i^ vil det 

 blive paastaaet, at det er ikke i den, at det onde ligger, 

 men i alle mulige andre Ting, som enhver har tænkt 

 sig efter sin særlige Tilbøjelighed. Den ulykkelige Teori, 

 at Grunden til den tidligere Druesygdom laa i Vinstokken 

 selv og ikke i Svampen, har formodentlig skaffet Frankrig 

 Rodlusesygen paa Halsen ved at fremkalde Indførselen 

 af amerikanske Druer; beklageligt vilde det være, om 



