330 



c. 30"^) smaa, aflange Æg (knap ^ Linje lange), der i 

 Begyndelsen ere brungule, men senere antage en graalig 

 Farve, og af hvert af disse Æg fremkommer der efter 

 omtrent 8 Dages Forløb en Larve, der ganske ligner 

 sin Moder, bortset fra, at den i Begyndelsen er meget 

 mindre, af en mere grønliggul Farve, smækrere, mere 

 bevægelig og har forholdsvis længere Ben, Følehorn og 

 Snabel. Efter 3 eller 4 Dages Forløb er Larvens om- 

 flakkende Liv forbi; da har den valgt sit Sæde, hvor 

 den bliver siddende og suger med Næbbet (Sugesnablen) 

 stukket ind i Vinstokkens Rodhud. De gjennemgaa 3 

 Hudskifter med 3 — 5 Dages Mellemrum; efter c. 3 Ugers 

 Forløb ere de voxne og begynde at lægge Æg ligesom 

 deres Mødre. Æglægningen begynder om Foraaret paa 

 den Tid da Vinstokken »græder«, i det sydlige Frankrig 

 midt i April, og varer ved til først i November; i de 

 nordvestlige Vinegne begynder den derimod først midt i 

 Maj. Anslaar man Generationerne til 8 om Aaret, vil 

 et eneste Individ paa denne Maade kunne have efterladt 

 sig et Afkom af 25 til 30 Millioner inden Oktober Maaned 

 samme Aar**). 



Der er imidlertid et mindre Antal Larver, der ikke 

 indskrænker sig til tre Hudskifter, men gjennemgaar to til. 

 Det oplyses ikke, om det er alle Individerne af en bestemt 



*) Riley angiver dette Tal meget højere, til over 250. Er det 

 maaske forskjelligt til forskjellige Aarslider ligesom hos Egens 

 Art, d. V. s. begynder med et stort Antal om Foraaret og tager 

 derefter stadig af med hvert Kuld? (Se Slutningen af denne 

 Afhandling). 



*') Det siges ikke udtrykkelig, men er vel en Selvfølge, at ingen 

 »Amme« lægger Æg mere end én Gang, men dør strax efter at 

 have udrettet denne Gjerning. 



