343 



at indføre de amerikanske Arter, der bedre modstaa 

 Phylloxera'Qxi, men vist nok yde mindre god Vin, i deres 

 Sted. Vi behøve ikke at dvæle ved de Ulemper, der ville 

 være forbundne med at gjøre saa gjennemgribende en For- 

 andring i Vinavlen, Imidlertid har denne Udvej fundet tal- 

 rige og varme Talsmænd blandt Vinavlerne. Det Raad, at 

 pode de franske Druer paa de amerikanske, saaledes at 

 man fik de førstnævntes gode Egenskaber i Forbindelse med 

 de sidstnævntes haardføre Rodsystem, fortjener i det mindste 

 at prøves ved Siden af de kemiske Behandlingsmaader, som 

 man har fundet probate; og Forsøget anstilles ogsaa nu 

 efter en meget stor Maalestok, navnlig ved Montpellier. 

 Man skulde synes, at den Art, der allerbedst egnede sig 

 til at anvendes paa denne Maade, var Vitis vulpina; men 

 der er derimod indvendt, at denne Art, der har hjemme 

 i de sydlige amerikanske Fristater, næppe vil trives i de 

 nordlige evropæiske Vinbælter, og at den staar den al- 

 mindelige evropæiske Vinstok (V. vinifera) saa fjærnt, at 

 det næppe vil lykkes at frembringe sunde Planter ved at 

 pode denne paa den. Ogsaa maa man passe paa, at 

 man ikke ved at indføre disse amerikanske Druer ind- 

 fører nye Snyltere, f. Ex. en vis Snyltesvamp (Peronospora 

 viticola) ; saa kunde den sidste Ulykke let blive lige saa 

 stor som den første. 



Til Sammenligning med Druelusens mærkelige Form- 

 Kredsløb og samlede Livshistorie vil det være af Inter- 

 esse at kaste et Blik paa de samme Forhold hos Egens 

 Phylloxera, saaledes som Balbiani har skildret dem 

 med Mesterhaand. Man vil se gjennemgaaende og slaa- 

 ende Ligheder, men ogsaa mærkelige Afvigelser. Da alt 

 her foregaar i Luften — ikke i Jorden - ere Foi-holdene 



