358 



over smaa. Have de lukket sig sammen over aldeles 

 ufordøjelige Dele, rette de sig snart ud igjen, men ellers folde 

 de sig først ud igjen efter flere Dages Forløb. Bladet er snart 

 rede til en ny Fangst, og Darwin har set det samme 

 Blad tre forskjellige Gange fange og fordøje Insekter, 

 som anbragtes paa det. Sammen med, at Haarene rette 

 sig, følger ogsaa, at Indholdet i Cellerne vender tilbage 

 til den normale Tilstand. 



Hovedspørgsmaalet er imidlertid jo det, om Bladet 

 virkelig fordøjer, det vil sige bearbejder og optager i sig 

 som Føde de kvælstofholdige Stoffer, der bydes det, og 

 som virke saa inciterende paa det. At det gjør det, er 

 næsten utvivlsomt; herfor tale følgende mærkelige Forhold. 



Naar man anbringer et Stykke raat Kjød paa den 

 ene Halvdel af et Blad, blive Slimdraaberne som omtalt 

 altsaa større paa de Haar, der krumme sig ned over 

 det; og ikke blot det, men tillige forandres Slimens 

 Egenskaber, i det den, der før var neutral, bliver sur 

 (ved Eddike- og Smørsyre) og holder sig saaledes, saa 

 længe som Haarene ere sammenkrummede; hvis den 

 neutraliseres med kulsurt Natron , varer det nogle faa 

 Timer, før den igjen bliver sur, men neutraliserer man 

 Natronet ved en Smule Saltsyre, begynder Slimens for- 

 døjende Virksomhed strax. Der er en mærkværdig Over- 

 ensstemmelse mellem denne Slim og de højere Dyrs 

 Mavesaft, der ligeledes er syrlig og udskilles livligere, 

 naar Maven mekanisk pirres; ligeledes have de begge 

 Evne til at forhindre Forraadnelse. Darwin er ogsaa 

 kommen til det Resultat, at der, men først naar Kjertlen 

 er kommen i iierøring med den fangne Gjenstand, ud- 

 skilles en anden Vædske, et Ferment, som skal svare til 

 Pepsinen i Dyrets Mave, og som er det ved Fordøjelsen 



