369 



af stive Børster over den anden; alle Børster vende 

 Spidsen nedad og lidt indad, og det hele Organ er saa- 

 ledes bygget efter Princippet for en Aaleruse eller en 

 vis Slags Musefælde : smaa Vand-Dyr kunne let komme 

 ind, men naar de ville ud, støde de mod Spidserne af 

 Haarene og holdes tilbage. Da vi ingen levende Planter 

 have haft til vor Raadighed, have vi foreløbig altsaa blot 

 Bygningen at holde os til og drage Slutninger af; af 

 Overensstemmelsen med Utricidaria maa man slutte, at 

 der kun findes absorberende Kjertelhaar. Ved at være 

 en Vandplante og have hule Bladdele fører Genlisea os 

 til selve Blæreroden ( Utricularia) . 



Det er Cohn i Breslau, der først (1874) har henført 

 denne Slægt til »Insektæderne«, men Darwin er for øvrigt 

 selvstændig kommen til samme Resultater som han. De 

 i fine Flige delte Blade paa denne til Trods for Navnet 

 fuldstændig rodløse svømmende Plante bære mange Blærer, 

 Organer, som enhver Botaniker »kjender«, og som det dog 

 nu viser sig, at vi slet ikke kjendte. Disse Blærer ser 

 man ofte fyldte med smaa Vanddyr; jeg har haft voxende 

 i et Glas en Blærerod, paa hvilken mange Blærer var 

 ganske røde af de gjennemskinnende Æggesække paa 

 fangne Smaakrebs; det er mest saadanne, men ogsaa 

 Myggelarver og andre Vanddyr, der blive fangne, og man 

 har fundet indtil 10 i én Blære, skjønt disse jo dog er 

 meget smaa Organer. Cohn flyttede en Aften en Utri- 

 cularia fra rent Vand til Vand, der var rigt paa Dyr; 

 næste Morgen var mange Blærer fyldte. Enhver i det 

 foregaaende omtalte Slægt havde sin ejendommelige Maade 

 at fange paa: her træfi'e vi en ny Mekanisme. Paa Blæ- 

 ren er der en Aabning, en Slags Mund, der fører ind til 

 det med Vand, hvori der kan være Luftblærer, fyldte 



