381 



Der er saa mangfoldige Planter, der bære Kjertelhaar, 

 og mangfoldige andre Haardannelser, om hvis Funktion 

 vi aldeles ingen Anelse have, men til hvis klæbrige Saft 

 Insekter ofte blive hængende*), og Darwin har allerede vist, 

 at Kjertelhaarene hos to Arter Stenbræk samt hos Primula 

 sinensis og Pelargonium zonale ikke alene afsondre — 

 den eneste Evne, man hidtil har tiltroet dem — men ogsaa 

 hurtig opsuge Stof fra Opløsninger af kulsur Ammo- 

 niak og fra Kjødextrakt og til Dels endog fra opløste In- 

 sekter; selv om der end i Regnvand kun er en yderst 

 ringe Del Ammoniak, kan den Mængde, en Plante kan 

 optage, dog godt blive ret anselig, naar man tager Hen- 

 syn til, hvilken uhyre Mængde Haar et Individ kan 

 bære. Darwins Søn har beregnet, at der paa et middel- 

 stort Exemplar af Primula sinensis findes 2\ Million 

 Kjertelhaar. — Man ser, der er nok for Naturforskerne 

 at tage fat paa, nok af Spørgsmaal at løse selv an- 

 gaaende de alleralmindeligstej Planter; — ncherchons 

 toujoursv^ ! 



E. S. Efter at ovenstaaende var sat, er jeg bleven bekjendt med 

 en nyere Undersøgelse af J. W. Clark, der viser, at naar en Flue 

 dyppes i en stærk Lithiumopløsning og lægges paa Drosera- Bladet, 

 kan man efter omtrent 2 Døgn ved Spektroskopet paavise Lithium i 

 Bladstilken og andre Dele af Planten. Dermed er bevist, at Stoffer 

 kunne optages af Bladpladen og derfra fordeles i Plantens Væv, et 

 Faktum, som man let vil indse er af største Betydning for Læren om 

 kjødædende Planter. 



*) Mange Planter fange Insekter paa andre Maader; Al. Braun har 

 omtalt, at paa en Bælleplantes Blade fanges der mange Smaadyr, 

 hvis Fødder blive fastholdte af smaa krogformede Haar; paa samme 

 Maade gaar det ogsaa til hos Gronovia scandens. 



Femte Række. II- 25 



