387 



f. Ex. Ilt saa at sige er opbygget ved en inderlig For- 

 ening af Iltens smaa Massedele med det vægtløse flydende 

 Stof, som udgjør Varmens egentlige Væsen, og som han 

 kaldte Varmestof, en dybsindig Opfattelse, som den nyere 

 Videnskab har gjort til sin, om end i en anden Form. 

 Det er derfor med Urette, at man i den senere Tid har 

 beskyldt L. for at have misforstaaet de fysiske Frem- 

 toninger, der ledsage Forbrændingen, og forsøgt igjen at 

 skaffe de fysiske Læresætninger Anseelse, som det netop 

 er L.'s Fortjeneste at have kuldkastet. Sandheden er, 

 at naar Legemerne brænde, miste de noget; det er det 

 brændbare Princip, sagde Flogistikerne, det er Varmestof, 

 sagde L., og han tilføjede, vel at mærke: de indgaa 

 Forbindelse med Ilt. 



L. har saaledes fuldstændig gjennemskuet Forbræn- 

 dingens Fremtoninger, medens den store Ophavsmand til 

 den flogistiske Lære, G. E. Stahl, kun skimtede de rent 

 ydre Tilsyneladelser og misforstod deres ejendommelige 

 Væsensmærker. 



Her have De, mine Herrer! Grundlaget for og efter 

 min bestemte Overbevisning Begyndelsen til den nyere 

 Kemi. Dette maa selvfølgelig ikke forstaas saaledes, at 

 den paa dette Grundlag af Lavoisier og hans sam- 

 tidige opførte Bygning hidtil er bleven staaende i alle 

 sine Enkeltheder, eller at den var fuldendt ved Slut- 

 ningen af foregaaende Aarhundrede. Det var af Mangel 

 paa Bygningsæmne en Umulighed, og selv i Omridsene 

 kan man iagttage Linjer, der i Tidernes Løb ere ud- 

 slettede. Bygningen er saaledes udvidet og delvis om- 

 t>ygget, men den staar endnu paa den samme Grundvold. 

 Saadan har til alle Tider og i alle Fag de videnskabelige 

 Lærebygningers Skæbne været; selv de fuldkomneste 



