389 



Sprogs Ordformer ind i den almindelige Bevisthed. En- 

 hver véd, hvor stor Sprogets Magt i saa Henseende er. 



Berzelius, Lavoisiers store Eftermand, har ud- 

 videt hans Tvedelingslære om Saltenes Bygning til at 

 omfatte hele Kemien og givet den et fast Grundlag ved 

 at støtte den paa sine elektrokemiske Læresætninger. 

 Alle Legemer ere herefter dannede af to Grundbestanddele, 

 af hvilke enhver er i Besiddelse af to elektriske^) Fluida«, 

 der saa at sige give den Liv og Virkeevne. Da det elektro- 

 positive Fluidum tiltrækker det elektronegative, er det 

 naturligt, ja nødvendigt, at de to Grundbestanddele i en- 

 hver kemisk Forbindelse gjensidig tiltrække hinanden. De 

 drages jo til hinanden ved de to elektriskeFluidas Tiltræk- 

 ning. Man ser, hvorledes Berzelius 's Læresætninger paa 

 én Gang give en slaaende Fortolkning af Forbindelsernes 

 toleddede Natur og en simpel og dybsindig Forklaring af 

 den kemiske Tiltrækningskraft. Denne Tiltrækning, som 

 Legemernes mindste Smaadele udøve paa hverandre ind- 

 byrdes, ikke i Flæng, men efter lovbestemt Valg, blev 

 saaledes ført tilbage til en elektrisk Tiltrækning. 



Der er en anden Lære, som har givet den elektro- 

 kemiske Lære et fast Holdepunkt, ligesom den senere 

 er bleven en fast^ Grundvold for hele den teoretiske 

 Kemi. Jeg sigter herved til Atomlæren, der oprinde- 

 lig er af græsk Herkomst, men som i Begyndelsen af 

 vort Aarhundrede opstod i en ny Skikkelse og fik sit 

 Udtryk i bestemte Former. Den skyldes Daltons 

 Skarpsindighed, en engelsk Videnskabsmand, som holdt 

 Forelæsninger over Kemi i Manchester i Begyndelsen af 

 dette Aarhundrede. Den fremkom ikke i Lighed med 

 Atomlæren hos de gamle eller Filosofferne af den 

 kartesianske Skole som et slet og ret Tankefoster, men 

 snarere som en videnskabelig Opfattelse af Kjendsgjer- 



