408 



Udvidelsen er blevet udført af Molekylerne. Dette er en 

 af de simpleste Kjendsgjerninger, hvorpaa Læresætningen 

 om »Varmens mekaniske Ækvivalent« er grundet, den 

 Læresætning, hvortil i vore Dage saa meget inden for 

 Mekanikkens, Naturlærens og Fysiologiens Omraader føres 

 tilbage. 



I Naturlæren forklares ved Hjælp heraf den gaade- 

 fulde Sammenhæng mellem den bundne Varme og Smelt- 

 ning eller Fordampning. Hvoraf kommer det saaledes, 

 at den Varme, der stadig maa tilføres et kogende Legeme 

 for at holde det i Kog, aldrig forhøjer Varmegraden ud 

 over et vist Punkt, der holder sig uforandret ved samme 

 Lufttryk? Grunden er, at den tilførte Varme stadig 

 bruges og forsvinder som saadan for at frembringe det 

 ydre Arbejde, der bestaar i at fjærne Molekylerne fra 

 hinanden. Det samme gjentager sig ved Smeltningen; 

 den uforandrede Varmegrad er et Kj endetegn paa, at 

 Varmen forbruges og omsættes til molekylært Arbejde. 

 Denne Anskuelse har lempet og spredt meget Lys over 

 den Forklaring, som Fysikerne have givet af Legemernes 

 forskjellige Tilstandsformer, og det er blevet klart, at 

 deres Opfattelse er i god Overensstemmelse med Kemi- 

 kernes Antagelser om Legem.ernes indre Bygning. Lege- 

 merne ere dannede af Molekyler, og disse ere Grupper 

 af Atomer med lovbundne Bevægelser, hvor selve Be- 

 vægelsen frembringer og vedligeholder Ligevægten. 



Meddeles der de saaledes byggede Molekyler Varme, 

 kan den frembringe en tredobbelt Virkning. For det 

 første en Forhøjelse af Varmegraden ved en Forøgelse 

 af Atomernes Svingningshastighed; dernæst en Forøgelse 

 af Rumfanget ved at forøge Atomernes og Molekylernes 

 indbyrdes Afstand, og endelig, naar denne Afstands- 



