410 



Vægt og ikke til at faa fat paa, — det andet usammen- 

 hængende og uensartet, kun indtagende en meget ind- 

 skrænket Del af hele Rummet og dog det Stof , hvoraf 

 alle Himmellegemerne bestaa. 



Ja, alle Himmellegemerne bestaa deraf, og vor Jords 

 Grundstoffer ere paaviste paa Solen og i Stjærnerne. 

 Ja, de Straaler, der udgaa fra Stjærnernes glødende 

 atomistiske Stof, ere for største Delen de samme som de, 

 der fremkomme ved Glødning af vor Planets Grundstoffer. 

 Dette er en af Fysikkens mærkværdige Opdagelser, som 

 paa én Gang aabenbarer os det umaadelige Forraad af 

 Kræfter, der findes i Solens Omgivelser, og Ensartetheden 

 i Verdensstoffets Bygning. 



En Solstraale, der træffer et Prisme, afviger fra sin 

 Vej og brydes, i det den tillige adskilles i en Uendelighed 

 af forskjellige Straaler. Disse gaa hver sin Vej, ordne 

 sig alle som et vifteformigt Straalebundt, og hvis Lyset 

 efter denne Adskillelse opfanges paa en Skjærm, danne 

 Straalerne her et Farvebaand, det saa kaldte Spektrum. 

 Den synlige Del af dette Spektrum straaler med alle 

 Regnbuens Farver, men uden for den synlige Del spre- 

 des der ogsaa til begge Sider usynlige Straaler. Varme- 

 straalerne kunne opfanges uden for den røde Ende af 

 Spektret; de kemiske Straaler, der ere mere virksomme 

 end de synlige Straaler til at frembringe kemiske Adskil- 

 lelser og Forbindelser, findes uden for den violette Ende. 

 Alle de Kræfter, der virke paa Overfladen af vor Jord 

 som Varme, Lys og kemisk Virksomhed komme til os 

 gjennem en hvid Solstraale. 



Men dette glimrende Farvebaand er ikke fuldstændig 

 sammenhængende. Fraunhofer har opdaget en Mængde 

 sorte Striber, der overskære det lysende Baand; dette er 



