420 



Insekter, og da der i Almindelighed findes Hundreder af 

 Støvkorn i Blomsten for hvert Æg, der skal befrugtes af 

 dem, saa skader det slet ikke, at Besøgerne fortære den 

 største Part, naar de blot samtidig føre en ringe Del af 

 de Korn, der blive hængende ved deres Krop, over til 

 Arret af en anden Blomst. Derfor besøge Insekterne 

 ogsaa mange Blomster, som slet ikke behøve deres Tjeneste, 

 nemlig de saa kaldte anemofile Blomster, der frembringe 

 store Masser af smaa, glatte, kuglerunde Støvkorn, som Vin- 

 den fører hen til de som oftest store, vidt udspærrede, fjer- 

 eller penselformede Argrene, f.Ex. hos Rakletræerne, Græs- 

 sene, Sivene og Bynkeslægten blandt de Kurvblomstrede. 

 Ligesom vi inden for den samme Planteslægt traf Arter, 

 der krævede Fremmedbestøvning for at blive befrugtede, 

 og andre, der ikke behøvede en saadan, saaledes har 

 man ogsaa blandt denne Klasse af Blomster truffet 

 Slægter med en Mængde Overgangsformer, af hvilke en- 

 kelte utvivlsomt gjøre det let for Insekterne at hjælpe 

 til ved Fremmedbestøvningen. Dette er f. Ex. Tilfældet 

 med Slægten Vejbred {Plantago). Alle vore Arter have 

 smaa, hindeagtige Kroner, et fj erformet Ar, der udvikles 

 før Støvdragerne, og lange, fine, let bevægelige Støv- 

 traade. Naar Bien samler Støv, holder den sig svævende 

 ud for Blomsterne, udspyr Honning over Støvknapperne, 

 fejer Støvet af ved en rask Bevægelse med Forbenene 

 og expederer det videre til »Kurvene«, det ejendommelige 

 Samleapparat , den har paa Bagbenene. Der rejser sig 

 naturligvis en hel Støvsky omkring den under dens 

 hurtige Bevægelse, og meget af Støvet føres derved 

 over paa fremmede Ar, enten paa samme Plante eller 

 paa andre i Nærheden staaende. Men hos vor smukke 

 dunede Vejbred (P. media) træffes der dels Former 



