422 



Insekter paa den, medens Visse-Arterne enten slet ikke 

 eller kun sparsomt besidde dette Tillokkelsesmiddel og 

 derfor besøges langt sjældnere. 



Endelig frembyde mange Blomster et bekvemt Til- 

 flugtssted for Insekterne, hvor de kunne opholde sig 

 om Natten eller under Storm og Uvejr; som oftest sætte 

 de sig ikke strax til Ro, men lede først efter Føde og 

 udføre med det samme Befrugtningsarbejdet. Som Ex- 

 empler skulle vi først nævne Klokkeslægten (Campa- 

 nula) ; Støvknapperne sidde i disse Blomster tæt sluttede 

 om Griffelens øverste Del, der er beklædt med stive, nedad 

 rettede Haar; de aabne sig indad, og efter at Støvet 

 er optaget mellem Haarene, visne de, og Støvtraadene 

 trække sig ned i Blomstens Grund, hvor Honningen fin- 

 des; naar Bien strækker sin Snabel ud efter denne, 

 stryger den let Støvet af, da de stive Haar paa Griffelen 

 efterhaanden krænge sig ind i sig selv og forsvinde, saa 

 at Støvet ligger ganske løst. Først naar det meste eller 

 alt Støvet er affejet, aabne Argrenene sig og brede sig 

 ud over Indgangen til Blomsten, og selv om en Del af 

 det Støv, der sidder uden paa dem, maaske opnaar at blive 

 hæftet til Arret, vil dette dog hovedsagelig modtage 

 fremmed Støv. 



En meget interessant Bestøvningsproces har man 

 opdaget hos Dansk Ingefær (^Arum maculatmii) , vor 

 smukke Foraarsplante med de store, glinsende, pilformede 

 Blade og det elegante, grønne Hylsterblad, der ligesom 

 hos Kallaen indeslutter Blomsterstanden ; denne bestaar 

 af Hanblomster og Hunblomster, der sidde tæt sammen- 

 trængte paa en kjødfuld Axe. Hanblomsterne sidde 

 øverst ; men inden Støvet er udviklet, ere Hunblomsternes 

 Ar allerede forsynede med de smaa, klare Papiller, der 



