431 



Fremmedbestøvning Sted, f. Ex. hos Brøndkarsen {ISa- 

 sturtium silvestre); meget ofte bemærker man, at de inderste 

 Støvdragere noget efter Modenheden bøje sig ind over 

 Arret og lade Støvet falde ned paa det, hvorved en 

 Selvbestøvning finder Sted, f. Ex. hos Kaalen, og endelig 

 har man ved Forsøg set, at mange Korsblomstrede sætte 

 gode Frø, selv naar man forhindrer Fremmedbestøvningen. 

 Kurvblomsterne, der besøges af en talrig Mængde 

 Insekter, levere os et træffende Exempel paa, at Tallet 

 af Besøgere er afhængigt af den Dybde, hvortil Snabelen 

 skal ned for at naa Honningen. Kun enkelte Blomster 

 have tydelig Vindbestøvning, f Ex. Bynkens (Artemisia), 

 og mange af de smaa Kurves Blomster bestøve normalt 

 sig selv (Evighedsblomster, Brandbæger), men hos det 

 store Flertal finde Insekterne rigelig Honningsaft. Denne 

 afsondres af Griftelens nederste Del, ligger godt beskyttet 

 mod Regn i Kronrørets Bund, men er let tilgængelig. 

 Ved et ganske løst Overblik over hele Familien kan man 

 vel nok sige, at Honningen ligger mindst dybt hos Brand - 

 bægergruppen (Senecionideæ) , dybere hos Cikorie- 

 gruppen og dybest hos Tidselgruppen (Ctjnarecé) ; 

 dette stemmer godt med de statistiske Data: hos 10 

 Arter af den første Gruppe er der fundet 335, altsaa 

 gjennemsnitlig 33,5 forskjellige Besøgere, hos 15 Arter af 

 den anden Gruppe 356, gjennemsnitlig 23 — 24, og hos 10 af 

 den tredje Gruppe 189, altsaa i Gjennemsnit 18 — 19. Ved 

 at sammenstille de forskjellige Insekt-Slægter, der besøge 

 hver Gruppe, viser det sig end videre, at jo dybere Hon- 

 ningen ligger, desto mere stiger Antallet af de langsnablede, 

 som Bier, Hvepse og Sommerfugle, medens Fluernes Antal 

 aftager, skjønt Blomsterstøvet dog ligger ganske aabent. 



