432 



De smaa uanselige Blomster ere samlede i tætte 

 Kurve og blive først herved i Stand til at henlede Insek- 

 ternes Opmærksomhed paa sig. Denne Fordel bliver 

 endnu større, naar Kronerne ere tungeformede og til- 

 tage i Størrelse mod Randen, eller naar Randblomsterne 

 ere tungeformede samt mange Gange større end Skive- 

 kronerne og anderledes farvede. Naar et Insekt besøger 

 en Kurv, kan det altsaa hurtig bevæge sig fra den ene 

 Blomst til den anden og i kort Tid berøre en Mængde 

 Ar eller Grifler. Blomsterne ere protandrine og udvikles 

 udenfra indad; hos mange Arter frembyder hele Kurven 

 først Støv og senere, naar dette er borttaget, de klæbrige 

 Ar. Den mærkelige Maade, hvorpaa Støvet fejes ud af 

 den Cylinder, hvori det ligger gjemt, ved Hjælp af Grif- 

 felen, er tidligere omtalt her i Tidsskriftet. (Se 5te R. 

 1ste Bd., S. 115.) I Almindelighed sætter Insektet sig 

 paa Randen af Kurven og gaar ind ad. Hvis de ydre 

 Blomster have afgivet Støvet og udbredt Arrene, blive 

 de befrugtede af det medbragte Støv, hvorefter Dyret 

 henter nyt Støv af de indre Blomster, hvis disse endnu 

 ikke ere indtraadte i den anden Periode; hos mange 

 Kurve er Ordningen endnu skjønnere, i det Randkronerne 

 slet ikke have Støvdragere , og da de udvikles først, 

 kunne de befrugtes ved det første Insektbesøg. Mest ud- 

 præget er denne Indretning hos vor almindelige Følfod 

 (Tussilago), hvis Kurv bærer henved 300 Hunblomster 

 yderst og 30 — 40 Hanblomster i Midten; de førstes Ar 

 og Honning ere fuldt udviklede, længe før Hanblomsternes 

 Støvcylindre bære Støvet paa deres Spids, og naar dette 

 er Tilfældet, ere Arrene visnede, saa at der her udelukkende 

 finder Fremmedbestøvning Sted. 



