435 



vil besøge det næste Honninggjemme, forkorter det sig 

 Vejen ved at gaa sidelængs over paa det næste Kron- 

 blad, hvorved det altsaa kun berører den tilsvarende 

 Støvknap; dette kan ske endnu en Gang, og nu trækker 

 det sig tilbage forbi Arrets Bagside og flyver hen til en 

 ny Blomst, hvis Ar altsaa modtager det fremmede Støv. 

 Hos Læbeblomsterne finde vi mange overordent- 

 lig smukke Indretninger til Gunst for Insektbestøvningen. 

 Den almindelig kj endte tolæbede Krone besidder mange 

 smaa Ejendommeligheder, som man først ret forstaar, naar 

 man ser, hvorledes et Insekt bærer sig ad for at komme 

 ind til Honnningen ; Blomsterne ere enten homogame, 

 som Hanekro og Tvetand, eller protandrine ; i sidste Til- 

 fælde træffe vi meget hyppig, at Griffelen, der først 

 ligger gjemt bag Støvdragerne, senere, naar disse visne, 

 bøjer sig mere frem og indtager deres Plads, Salvien 



Fie. 7. 



Hvid Tvetand. OL Blomsten fra Siden, O gjennemskaaren paa langs, begge i na- 

 turlig Størrelse; C Frugtknuden og de to Saftkjertler, d Spidsen af Griffelen, begge 

 7 Gange forstørrede, a, Saftkjertel , h. Underlæben, c, Sidelapperne, der optage 

 Humlens Hoved mellem sig, e Overlæben, / Støvdragere, g den nedre Griffelgren, 

 h Haarkransen, der beskytter Honningen. 



med dens mærkværdige Vippe-Apparat, hvorved det ind- 

 trængende Insekt selv bevirker, at Støvknapper og Griffel 

 slaa ned paa dens Ryg, er tidligere omtalt i dette Tids- » 



