438 



den bageste Del er omdannet til en stiv Torn, der dog 

 kan mangle. De to Støvdragere ligge tæt op mod Frugt- 

 knuden med deres Knapper, der aabne sig indad og opad 

 og ere trykkede stærkt mod Arrets underste laadne 

 Flade; dette har nemlig Tilbøjelighed til at rulle sig ind, 

 men forhindres af de stive Støvdragere ; naar disse aabne 

 sig, presses Støvet ind i det fine Laad. Stikker Bien 

 nu sin Snabel ind gjennem Aabningen mellem den brede 

 Arlap og Underlæben, saa vil den afsætte det mulig 

 medbragte Støv paa det skraat fremad rettede Ar; men 

 i det den trækker Snabelen tilbage og rører ved Arlappens 

 Underside, sker der en mærkelig Bevægelse: Arret er 

 følsomt, naar det berøres paa dette Sted; det slaar derfor 

 pludselig opad og presser den klæbrige Flade fast ind 

 mod Overlæben, og i samme Øjeblik stryger Biens Snabel 

 hen over den laadne Underflade og modtager en Del af 

 det her opbevarede Støv. Nogle Minutter efter breder 

 Arret sig igjen ud over Støvknapperne. Her er altsaa 

 Selvbestøvningen utænkelig*). 



Den i Haverne almindelig dyrkede Dielytra hører til 

 Jordrøgfamilien, hvis danske Repræsentanter ere 

 Slægterne Jordrøg {Fumaria) og Lærkespore (Corydalis); 

 hos dem begge finde vi inden for Bægeret to ydre Kron- 

 blade, der ere stillede opad og nedad, det øverste for- 

 synet med en Spore, og to indre, der vende til Siderne 

 og fast omslutte de to Knipper af Støvdragere, hvis Støv 

 i den udviklede Blomst ligger tæt sammenpakket uden 



') Ogsaa hos andre Arter af denne Slægt saa vel som hos den nær- 

 staaende Blærerod (Utricularia) og hos mange tropiske Planter 

 har man fundet følsomme Ar, der gjøre Planten den samme 

 Tjeneste. 



