34 



Kapselstilken eller paa Bladribberne (Hedwig), o. s. v., 

 o. s. V. 



I denne Uvished vedblev man at være lige indtil 

 1844, da Någeli kom efter Sandheden; han fandt da de 

 mandlige Kjønsorganer, men paa et helt andet Sted end 

 der, hvor man før havde søgt dem. Naar Sporerne, i 

 Reglen efter en lang Hviletid, spire, sprænges den ydre 

 tykke Sporehud, og Inderhuden bryder frem; ganske som 

 hos Mosserne opbygges nu ved fortsat Celledeling en 

 Forkim; Mossernes omtalte jeg i forrige Afsnit*); den be- 

 staaer, som vi saa, af forgrenede Celletraade, og kun hos 

 enkelte, som hos Tørvemosset, bliver den mere bladagtig 

 og lappet , naar dets Sporer spire paa tør Bund**) ; hos 

 de laveste Bregner er Forkimen endnu næsten som hos 

 Mosserne og røber derved deres Slægtskab med disse, 

 men hos de allerfleste og der- 

 iblandt vore egne er den et nyre- 

 eller hjertedannet tolappet Blad (Fig. 

 2 f — /"), der er rigt udstyret med 

 Bladgrønt og Rodhaar (h) og derfor 

 istand til længe at ernære sig selv; 

 naar den i abnorme Tilfælde vokser 

 ud til langt over sin almindelige 

 Størrelse (Fig. 2 er forstørret om- 

 trent 30 Gange), kommer den paa- 

 Fig. 2. Ungt Exempiar (z.) af faldende til at miude om Løvet 



Venushaar, der endnu sid- 



f. Ex. af en Marc han tia eller anden 

 lavt udviklet Halvmos. Disse smaa 

 Forkim, der i Almindelighed ere nogle 



der fast paa sin Forkim (f—f)\ 

 r—r ere dens Rodder, ogh—h 

 ere Forkimens Rodhaar. For- 

 kimen sees nedenfra. 



*) Se (lette Tidsskrifts forrige Aargang, S. 458. 



") Naar Torvemossets Sporer spire i Vand, afviger Forkimen ikke fra 

 de andre Mossers. 



