37 



Greve med det barbariske Navn : Le szczy c -Suminski, 

 som hverken før eller siden har givet Videnskaben noget 

 Bidrag, men som her gjorde den vif^tige Opdagelse, at Æg- 

 gjemmerne ligeledes findes paa Forkimen, men paa et 

 andet Sted end Sædgjemmerne. Saavel hine som disse 

 findes paa dens Underflade (ligesom jo ogsaa Sporehusene 

 findes paa Løvets Underflade), men medens disse fortrinsvis 

 komme frem paa Forkimens bagerste Halvdel, d. e. den, 

 som vender hen mod Sporen, af hvilken den udviklede 

 sig, findes hine paa den forreste Del lige indenfor den 

 dybe Bugt mellem de to Lapper. Dette var Hovedpunktet 

 i Suminskis Opdagelse og omtrent det eneste rigtige; 

 thi hvad han anfører m. H. til Forkimens Vækst, Sæd- 

 gjemmernes Dannelse og Bygning , Kimens Udvikling i 

 »Æget« (d. e. Æggjemmet) ved at Sædlegemets forreste 

 noget opsvulmede Hoved »snøres af« og udvikler sig videre 

 (i Analogi med Schleidens Theori om Befrugtningen hos 

 Blomsterplanterne*), o. s. v., o. s. v., viste sig snart, navnlig 

 ved Ho fm eisters Undersøgelser, fuldt af de groveste Vild- 

 farelser og Fantasier. Men et Røre blev der unægtelig vakt 

 i den botaniske Verden, et Røre, som næsten synes at have 

 været større end det, der vaktes ved Hofmeistes tid- 

 ligere nævnte epokegjørende Værk om de højere Lønbo- 

 planter, der udkom et Par Aar efter (1851). 



Æggj emmernes Udvikling og Bygning vil Læseren 

 kunne lære at kjende af hosstaaende Figur. I ud- 

 voksen Form er deres Bygning ganske som hos Mar- 



') Schleiden selv, der paa sin sædvanlige bidende og haanende 

 Maade talte om »den formelige Mani for at finde Støvdragere 

 hos Kryptogamerne« , tilskrev Suminski »en levende Fantasi« 

 og mente, at der af den hele forunderlige Historie om Bregnernes 

 Befrugtning næppe vilde blive andet staaende end Spirings- 

 forholdene, »skjøndt Figurerne ogsaa der ere tegnede med for 

 megen Fantasi.« 



