62 



ladet anstille Maalinger af Strømretningen fra Vagtskibet 

 ved Frederiksort 3 Gange daglig fra April 1868 til Jan. 

 1870 og de derved erholdte 1892 Iagttagelser gave 



i Overfladen: 

 61 ^'0 udadgaaende og 39 ^, o indadgaaende Strømninger, 



paa 8 Favnes Dybde: 

 44 ^/o udadgaaende og 56 ^/o indadgaaende Strømninger, 

 altsaa ogsaa i dette Tilfælde en overvejende udadgaaende 

 Overfladestrøm, men derimod en indadgaaende Understrøm, 

 hvilken sidste tillige viste sig at være den saltrigeste ^). 



At saavel Overfladestrømmen som Understrømmen, 

 men dog navnlig den førstnævnte, paavirkes af Vindret- 

 ningerne, have vi allerede ovenfor omtalt; det vil imid- 

 lertid være nødvendigt noget nærmere at undersøge denne 

 Faktors Indflydelse i det hele taget paa Forholdene i 

 Østersøen. 



Ikke alene fra de Steder, hvor man regelmæssig 

 optegner Vandstandshøjden, men ogsaa fra en Del andre 

 Kystpunkter har man gode Oplysninger om, hvilke Vind- 

 retninger der medføre Højvande, og hvilke der bringe 

 Lavvande. Samle vi imidlertid disse Opgivelser for at 

 anstille Sammenligninger, synes de ved første Øjekast at 

 frembyde en stor Uregelmæssighed. En nøjere Under- 



') I en foreløbig Beretning om Resultaterne af de med »Pomme- 

 rania« anstillede Undersøgelser siger Prof. Mobius : »Mellem 

 Sverrig og Bornholm foretoge vi paa en meget rolig Dag Strøm- 

 maalinger. Overfladestrømningerne stemme langtfra altid overens 

 med Understrømmene. Saaledes iagttoge vi f. Ex., at Under- 

 strømmen mellem Bornholm og Sverrig gik fra Sydvest mod 

 Nordost, medens samtidig Overfladestrømmen løb i modsat Ret- 

 ning. Lignende Forhold bleve ogsaa iagttagne andre Steder, 

 saaledes ved Arendal (i Norge), hvor en Overfladeslrøm gik ud i 

 Nordsøen, medens en Understrøm bevægede sig ind i Kattegattet*. 



Anm.'s A. 



