64 



af, dels selv atter foranledige stærke Strømninger ikke 

 alene i selve Indhavet, men ogsaa i dets Forbindelses- 

 veje med Havet. Det er altsaa disse betydeligere Strøm- 

 ninger, som vi nøjere niaa undersøge, og da Aarsager til 

 dem hovedsagelig maa søges i Vindens Tryk paa hele 

 Indhavets Vandflade, maa vi søge at klare os, hvilke 

 Invirkninger de forskjellige Vindretninger i saa Henseende 

 udøve. Undersøgelserne maa dog væsenligst blive af 

 theoretisk Natur, dels fordi der mangler tilstrækkelige 

 Data til en nøjagtig Bestemmelse af Østersøens samtidige 

 Vandstand i dens forskjellige Dele, dels ogsaa fordi de 

 Data, vi have, ikke ere ligefrem sammenlignelige, idet 

 Nulpunkterne for Vandstandsmaalingerne langs Indhavets 

 Kyster rimeligvis langtfra stemme overens. 



Vi blive altsaa nødte til at tage Kaartet for os og 

 af Havenes geografiske Former slutte os til Vindretnin- 

 gernes Indflydelse. Det sees da, at Søndenvinden maa 

 tilføre Kattegattet Vand saavel fra Nordsøen gjennem 

 Skagerak som fra den vestlige Del af Østersøen gjennem 

 dens Udlob, medens Vandet samtidig stemmes op i den 

 botniske Bugt^). Drejer Vinden sig derpaa enten til 

 SV. eller til SO., ville Forholdene forandres paa meget 

 forskjellig Maade. Ved SV. -Vind vil Kattegattet aaben- 

 bart faa overvejende Tilførsel fra Nordsøen, ved SO.- 

 Vind derimod fra Østersøen. De vestlige og navnlig de 



1) Det turde vel være et temmelig stærkt Udtryk af Forf., naar han 

 siger, at Søndenvinden vil tilføre Kattegattet Vand fra Nordsøen 

 gjennem Skagerak; i det højeste vil denne Vind vel kunne for- 

 hindre Afløb fra Kattegattet gjennem Skagerak. Da imidlertid 

 under Søndenstorm i Østersoen Vinden næsten altid vil være 

 vestligere i Psordsoen, saa indtræder niaaske dog som oftest i 

 dette Tilfælde en Tilførsel til Kattegattet fra begge Sider. 



Anm.'s A. 



