75 



idet selve Skoven („Capoeira")*) utldijde i alle Lavstrogene. 

 Dette var ogsaa Tilfældet i Omegnen af Lagoa Santa, hvor 

 dog den besynderlige Omstændighed viste sig, at et Træ 

 modstod, nemlig Aroeirinha" **). — Dette Tilfælde er saa- 

 ledes temmelig analogt med det, som vi, efter Hooker, an- 

 førte om Gummitræakovene i Avstralien, i de Skitser af 

 Planternes Kamp for Tilværelsen, der meddeltes i Tids- 

 skriftets Aargang 1870 (IV Række, 2det Bind). 



3. Om Lysgassens Indvirkning paa Træerne. (Efter 



„Sitzungsbericlite der Gesellscliaft naturforseliender Freunde 

 zu Berlin", 1871). I Foraaret 1869 nedsatte Magistraten 

 i Berlin en Kommission af sagkyndige for at undersøge 

 Grunden til, at en Mængde Træer „unter den Linden" vare 

 gaaede ud. Undersøgelsen skulde fortrinsvis beskjæftige sig 

 med det Sporgsraaal, om Udstrømninger af Gas af utætte 

 Ledninger havde nogen Skyld deri. Dette viste sig vel ikke 

 at være Tilfældet her, men Sagen førte dog til, at man i 

 den botaniske Have anstillede nogle Forsøg for ligefrem at 

 overbevise sig om, hvorvidt den i Jorden udstrømmende Gas 

 er skadelig for Træernes Liv eller ikke. En Løn (Acer 

 platanoides) og to Lindetræer (Tilia parvifolia) fik hver 

 sin særegne Gasledning, ud af hvis Ender man gjennem to 

 eller fire Aabninger lod Gassen strømme i en Afstand fra 

 Træerne af omtrent 31 Fod. Gasometrene reguleredes saa- 

 ledes , at der til den ene Lind daglig udstrømmede i 

 Gjennemsnit 52,5 Kubikfod Gas , til den anden daglig 

 380 og til Lønnen 418,5 Kubikfod. Forsøgene begyndte 

 den 7de Juli 1870. Gassens skadelige Virkning viste sig 

 først paa et i Nærheden af Lønnen staaende Exemplar af 

 Benved; umiddelbart derpaa, den 1ste Sept., begyndte selve 

 Lønnens Blade at visne og blive gule; den efterfulgtes af 

 en Ælm, der omtrent stod 9 Fod derfra.. Da man paa 

 samme Tid gravede nogle omtrent fingertykke Linderødder 

 op, viste de sig ejendommelig blaafarvede i Midten, et 

 Vidnesbyrd om, at Gassen var trængt med Næringsstof- 

 Opløsningerne ind gjennem den voksende Rodspidse og 



*) Naar en brasiliansk Landmand vil opdyrke og beplante et Stykke 

 Land, omhugger han en Skovstrækning, antænder mod Tør- 

 tidens Slutning den hele omhuggede Træmasse og planter i den 

 af Asken gjødede Skovbund. Har denne i 2—3 Aar været an- 

 vendt til Plantage, overlades den til sig selv, Skoven vokser op 

 paa ny, og det er denne Skov, der i Almindelighed gaaer under 

 Navn af Capoeira. Red. 



'*) Et lille Træ eller Busk af Terbenthinfamilien (en Art Schinus). 



Red. 



