93 



Bygning og aabner sig ikke; Sporerne frigjøres kun ved 

 at Sporehusets Væg raadner. 



Læseren har i det foregaaende gjort Bekjendtskab 

 med de Planter, som vi her have at gjøre med; vivende 

 os nu til vort egenlige Emne, den kjøn slige For- 

 mering. For et halvandet hundrede Aar siden se vi i 

 Almindelighed, at Sporefrugten betragtes som en med 

 Frø (Sporerne) fyldte Frugt af en Blomsterplante, og 

 det tilhørende mandlige Organ søgte man da t. Ex. hos 

 Salvinia i Haarene paa dens Blade. Man gjorde da 

 ingen Forskjel mellem Mikrosporer og Makrosporer. Men 

 allerede ved den Tid tinde vi dog en højst mærkelig 

 Udtalelse af en Mand, Bernhard de Jussieu; de 

 store »Korn«, mente han, vare Støvvejene, og »Køllerne« 

 (o: Sporehusene) med de smaa vare Støvdragerne; ved 

 at udsaa Makrosporer af Pillularia saa han en grøn Vorte 

 træde frem af »Arret« d. e. Sporens Spidse, og af den 

 udvikledes en Rod og det første enlig stillede Blad; han 

 regnede derfor Vandbregnerne til de enkimbladede Blom- 

 sterplanter, men detundgik ikke hans Opmærksomhed, hvilken 

 stor Lighed der er mellem deres Sporehuse og Bregnernes; 

 ligeledes gjorde han opmærksom paa, at Bladene i Knop- 

 tilstand ere indrullede. Denne Anskuelse, at de to Slags 

 Sporer repræsentere de to Kjøn, bliver nu ved at dukke 

 frem af og til, uden at man dog er istand til at levere 

 noget Bevis for dens Rigtighed; Bischoff, der er be- 

 kjendt for sit klassiske Værk over de højere Lønbo- 

 planter, beskrev nøje Spiringen af Makrosporeu og de 

 unge Kimplanter hos Pillularia og Salvinia, men erklærer, 

 at om de smaa »Korns« Bestemmelse vide vi intet, 

 men det er tydeligt nok, siger han, at de ikke kunne 



