166 



som skjære hinanden, give altsaa en Drejning 

 om en ny Akse draget i gj en nem Aksernes Skjæ- 

 rings punkt. 



Man kan nærmere bestemme den nye Akses Belig- 

 genhed , hvis man vil anstille en anden Undersøgelse. 

 Lad der fra O paa hver Akse være afsat en Længde 

 svarende til Vinkelhastigheden, og disse være OA og OC. 

 Dannes dernæst Parallelogrammet OCNA af disse, hvor- 

 ledes vil da N forholde sig? Diagonalen ON halverer 

 som bekjendt Parallelogrammet, saa at Trekanterne OAN 

 og OCN blive ligestore. Men saa blive ogsaa disses Pro- 

 dukter af Grundlinier og Højder ligestore; men deres 

 Grundlinier ere Vinkelhastighederne OA og OC, og deres 

 Højder ere iV's iifstande fra Akserne (Radierne). De 

 nævnte Produkter af Grundlinier og Højder maale da N's 

 Hastigheder under Drejningerne. Men da disse ere lige- 

 store i modsatte Retninger, saa hviler N. Heraf følger 

 altsaa, at to Drejninger om hinanden s kjærende 

 Akser frembringe Drejning om en Akse, som er 

 Diagonal i Vin kel hastigh ede rnesParallelogr am. 



Man kunde forfølge Undersøgelsen videre og finde 

 Hastigheden, hvormed alle Punkter i Planen dreje sig 

 om den nye Akse, hvilke da vilde stemme med Drejningen 

 om ON, men for det Maal, vi her have sat os, er det 

 nok at have faaet Vished for, at der af de to Drej- 

 ninger om Akser opstaaer en tredie om Diagonalen i det 

 dannede Parallelogram. 



Vi have imidlertid ikke endnu udtømt alle Mulig- 

 heder med Hensyn til Forbindelsen af et Legemes Drej- 

 ninger om to Akser. Det staaer endnu tilbage at se Virk- 

 ningen af Drejninger om to parallele Akser. 



Have vi to parallele Akser for Drejning i samme 



