168 



paa Grund af begge Drejninger, i Figuren ned under 

 Papiret; Punkter i Forlængelsen af AB nærmest ved den 

 Akse, hvorom Bevægelsen foregaaer med den mindste 

 Vinkelhastighed, altsaa her nærmest ved J5, ville drejes 

 stærkest om Aksen igjennem A, altsaa ogsaa gaa ned 

 ad; derimod kan man finde et Punkt M udenfor AB, 

 nærmest A, som drejes lige stærkt i modsatte Retninger 

 af de to Bevægelser. Et saadant Punkt er i Hvile og 

 kan let bestemmes; hvis for Ex. Vinkelhastigheden om 

 Aksen igjennem B er 2, den om ilksen igjennem A er 3, 

 saa maa man have 3IB = S AB, MA = 2 AB, men 

 udtrykkes de to Vinkelhastigheder ved 3 og 4, saa bli- 

 ver MB = 4 AB, MA =^ S AB o. s. v., kort Afstan- 

 dene MA og MB maa forholde sig omvendt som Vinkel- 

 hastighederne, hvormed Drejningerne om ^4 og ^ fore- 

 gaa. Men overalt, hvor man trækker Linier vinkelrette 

 paa AB, findes Punkter i Hvile af samme Beliggenhed; 

 der opstaaer følgelig Drejning om en Akse, som inde- 

 holder alle disse Punkter. 



Et Tilfælde maa dog særlig fremhæves, nemlig det, 

 hvor de to Vinkelhastigheder i modsatte Ret- 

 ninger ere ligestore. Før søgte vi M i den Forlæn- 

 gelse af Linien AB, der udgaaer fra Aksen med størst 

 Vinkelhastighed. Men naar Hastighederne blive ligestore, 

 have vi lige lidt og lige megen Grund til at søge Punktet 

 i Hvile i enhver af de to Forlængelser. De ovenstaaende 

 Talexempler have ogsaa oplyst os om, at jo mindre de 

 to Vinkelhastigheders Forhold afviger fra 1, desto mere 

 fjerner det hvilende Punkt sig fra A (Forholdet | giver 

 MA = 3 AB, men ^ giver MA == 4 AB o. s. v.). 

 Blive Vinkelhastighederne ligestore, er ingen Afstand 

 stor nok til at angive den nye Akses Beliggenhed (den 



