193 



nakfjorden skyder foran sig. Den lille, nogle faa Alen 

 høje Jordvold, som paa de fleste Steder samler sig ved 

 Gletscherens Fod, bliver for det meste igjen bortskyllet 

 af Gletscherelve og Regn. Meget ofte træflfer man Damme 

 eller Søer ved Gletscherens Fod, i hvilke der foregaaer 

 en Kalvning i det smaa, og i hvilke der aflejres Gletscher- 

 ler, som indeholder kantede Stenblokke, der spredes om- 

 kring af Isstykkerne. 



Geologerne begaa i Almindelighed en Fejltagelse, 

 naar de anse Schweiz's Gletschere for et Billede efter 

 en lille Maalestok af Grønlands Indlandsis eller af den 

 Indlandsis, som engang har bedækket Skandinavien*). 

 Den egenlige Gletscher forholder sig til Indlandsisen 

 som en strid Flod eller Bæk til en udstrakt, rolig Sø. 

 Medens Gletscheren er i bestandig Bevægelse, er Ind- 

 landsisens frosne Vand, ligesom Vandet i en Indsø, for- 

 holdsvis stille, paa de Steder nær hvor det gjennem 

 umaadelige Gletschere strømmer ud i Havet. Passerer 

 denne Gletscher, gjennem hvilken Issøen udmunder, et 

 vidtstrakt, jævnt Terræn, hvor Havets Bund uden bratte 

 Afsatser gaaer over i Landet, fremkomme lave, men stejlt 

 affaldende Gletschere, fra hvilke der vistnok nedfalder 

 store Isstykker, men som dog ikke danne virkelige Is- 

 bjerge. Er Udløbet derimod snævert. Havets Dybde 

 udenfor stor og Strandkanten høj, faaer man en af disse 

 storartede Isljorde, som Rink beskriver saa lortræffelig, 

 og som vi ogsaa senere paa vor Rejse fik Tilfælde at 

 besøge. Hosstaaende skematiske Profil anskueliggjør 

 dette nærmere. 



) Sandsynligvis har Schweiz aldrig været bedækket af nogen vir- 

 kelig Indlandsis, dets Gletschere have kun havt en betydelig 

 større Udstrækning end nu. 



rjerde Række. IV. 13 



