195 



Den Indflydelse, som den mere stillestaaende Indlandsis 

 har paa den underliggende Klippeskraaning, kan langtfra 

 være saa stor. Dog bortskylles ogsaa her Jord- og Grus- 

 lag fuldstændig af de voldsomme Gletscherelve, som 

 løbe hen under Isen. Det underliggende Urfjeld bliver 

 blottet og maaske ikke saa lidt afslidt, især paa de 

 Steder, hvor Isen gaaer hen over Kalk-, Sandstens- og 

 Skiferlag. De oprindelige, i ældre geologiske Tidsperioder 

 udfyldte Fordybninger fremtræde derfor paany og danne 

 ofte, naar Istæppet atter trækker sig bort. Bassiner for de 

 smukke Søer, som karakterisere alle Glacialegne. Det 

 er dog tydelig nok ikke rigtigt at antage, at hele Sø- 

 bassinet er blevet udgravet i Istiden, og ligesaa urigtig 

 synes den Form mig at være, i hvilken man sædvanligvis 

 indklæder Læren om Bjergsøers Fremkomst. Men naar 

 man betænker den Hurtighed (selv efter historisk Tids- 

 regning), med hvilken en Sø fyldes og forvandles først til 

 et Morads, derpaa til en jævn og tør Slette, kan man 

 indse det berettigede i følgende Sætning: 



Man træffer kun Søer der, hvor der i det seneste 

 geologiske Tidsrum af en eller anden Grund er frem- 

 kommet Sænkninger i Jordskorpen, og da vi blandt de 

 mere almindelig virkende Aarsager hertil kun kjende de 

 vulkanske og glaciale Kræfter, er det naturligt, at de i 

 vore Dage dannede (ikke gjenfyldte) Søbassiner kun 

 forekomme der, hvor Jordlagene som en Følge af vul- 

 kansk Indflydelse ere styrtede sammen, eller hvor Isen 

 har knust og Gletscherelvene bortskyllet de løsere Jord- 

 og Stenarter, som laa nærmest Jordoverfladen. 



Allerede da vi betragtede Tessiursarsoak fra Bjerg- 

 højderne nærmest ved det Sted, hvor vi første Gang 

 stege ned fra Gletscheren, havde den paa en mærkelig 



13* 



