201 



med en Plantevækst, som bestaaer af Lyng, Mos og Star, 

 men som er altfor fattig til at skjule den Ler , der 

 udgjør Slettens Underlag. Lignende Formationer danne 

 ogsaa paa en Mængde andre Steder af Diskobugten og 

 Auleitsivikfjordens Kyster mægtige Lerlag, som allerede 

 for længe siden have tiltrukket sig Opmærksomheden i 

 disse paa løse Jordlag fattige Egne. Endog vore Grøn- 

 lændere talte om, at de indeholdt Forsteninger af Mus- 

 linger og af Lodden (et Slags Fisk). Disse Forsteninger om- 

 tales ogsaa af Rink i hans Arbejde over Nord-Grønland, 

 og han tilføjer, at en Samling, han har sendt hjem, er 

 bleven undersøgt af O. A. L.Mørch, som fandt, at Mus- 

 lingerne dels tilhørte Arter, som endnu levede ved Nord- 

 Grønlands Kyster, dels mere sydlige Former. Da et af 

 Hovedformaalene ved den rent videnskabelige Afdeling 

 af vor Rejse var at indsamle Materiale til at bedømme 

 de seneste Klimaforandringer i Polaregnene, var det natur- 

 ligt, at vi med særdeles Opmærksomhed fulgte disse Forhold. 

 I Nord- Grønland forekomme ældre glaciale*) For- 

 steninger i to forskjelligartede Dannelser: nemlig enten 

 aflejrede i Ler (Lagene syd for Waigattet) eller og- 

 saa ved Pattorfik i en noget hærdet Basaltsand, paa 

 Veje til at omdannes til Basalttuf. Materialet til Ler- 



*) Naturligvis finder man ogsaa paa flere Steder, omtrent i Niveau 

 med Havet, Nutidslag med subfossile Muslingskaller, identiske 

 med nulevende Formers. Fra disse Dannelser afvige de, om 

 hvilke der her tales, ved sidstnævntes betydelige Alder og et 

 heraf følgende ganske forskjelligt Udseende af Skallevningerne. 

 Især er dette Tilfældet med Muslinglagene ved Pattorfik, der synes 

 mig at tilhøre den første Del af Grønlands Istid. Ved Saitok i 

 Diskofjordens Munding forekommer en ret betydelig, temmelig 

 nydannet Muslingbanke med Ben af Hvalen og Hvalrossen, af- 

 vekslende med Tanglag. Desværre fik vi kun Lejlighed til 

 flygtig at undersøge den. 



