235 



deret, uagtet baade hans Fader og hans Broder vare Ma- 

 thematikere af Profession. Han fandt sin slwrste Glæde i 

 at forfærdige Brændglas og Brændspejle, og da han saaledes 

 engang var i Besiddelse af en Mængde Glas af forskjellig 

 P'orm, saa han tilfældigvis paa engang igjenneni to Glas, 

 af hvilke det ene var lidt tykkere paa Midten end vod 

 Randen, det andet derimod tyndere paa Midten. Disse an- 

 bragte han senere i et Rør. og saaledes opstod en Kikkert, 

 hvorefter alle senere ere blevne forfærdigede; thi saavidt jeg 

 ved. har endnu ingen givet tilstrækkelig Forklaring af, 

 hvad F'orm disse Glas rettest bør have." 



Kapucinermunken Schyrlæus de Rheita*) fortæller 

 i sit Værk: „Oculus Enoch et Eliae, seu radius sidereo- 

 mystieus" udk. 1645, at Kikkerten blev opfundet af en hol- 

 landsk Brillemager Lippensus (Lippersheim) i Aaret 

 1609, idet han paa engang saa gjennem en konvex og en 

 konkav Linse, som han tilfældigvis holdt i de rette Af- 

 stande fra Øjet. Han fandt da, at en vis Vejrhane saa 

 større og tydeligere ud end med blotte Øje. Senere an- 

 bragte han Glassene i et R«r. Marquien af Spin ol a, som 

 dengang var i Haag, hørte tale om Opfindelsen, kjøbte In- 

 strumentet og tilbød det til Erkehertug Albert af Østrig, 

 daværende spansk Guvernør i Belgien. Derved blev imid- 

 lertid Sagen bekjendt for S'aterne , som tvang Opfinderen 

 til at sælge dem et Instrument og love ikke at forfærdige 

 eller sælge flere for Fremtiden. (Her maa imidlertid være 

 en Hukommelsesfejl, thi vi vide andetstedsfra, at Marquien 

 af Spinola alt forlod Staterne i Slutningen af Aaret 1608). — 

 Hieronymus Sirturus (De telescopio 1618) og Lahire 

 (Méra. de l'acad. Royal 1717) omtale Kikkertené Opfindelse 

 paa samme Maade. 



Den før omtalte Me ti u s hed egenlig Jacob Adriaansz 

 og var fjerde Søn af Adrian Anthonieszoon, en anseet 

 Mathematiker og Ingeniør i Alckmaér, der bestemte For- 



*) Den samme, der opfandt den terrestriske Kikkert, efterat Kepler 

 havde konstrueret den astronomiske, der bestaaer af to konvexe 

 Linser og frembyder mange Fordele fremfor den oprindelige hol- 

 landske Form, den saakaldte galilæiske Kikkert, der nu saagodt- 

 som udelukkende benyttes til Theaterkikkert. Den astronomiske 

 viser Gjenstandene omvendt, en Omstændighed, der aldeles ingen 

 Betydning har for den videnskabehge Brug, men derimod vilde 

 være meget ubekvem i Hverdagslivet. Den terrestriske fremkom 

 deraf ved en Art Fordobling, saa at altsaa Gjenstandene vise sig 

 derigjennem i deres naturlige Stilling. 



