237 



tober 1608 Generalstaterne om Patent paa 30 Aar eller en 

 aarlig Pension for det af ham opfundne Instrument, idet 

 han da lovede udelukkende at forfærdige .^saadanne Instru- 

 menter for Regjeringen. Efterat man havde ladet Ansøgeren 

 opfordre til at forbedre sit Instrument og forandre det saa- 

 ledes. at man kunde se derigjennom med begge Øjne paa 

 engang, og nedsat en Kommission til at underhandle med 

 ham om Helonningens Storrelse, besluttede Generalstaterne 

 den 4de Okt. 1608, at der fra hver Provins skulde udvælges 

 en Deputeret til at pri^vc Instrumentet og underhandle med 

 Opfinderen. Denne Kommission afgav den 6te Okt. den 

 Erklæring, at den fandt Opfindelsen nyttig for Landet og 

 havde budt Opfinderen 900 Gylden for et Instrument. Han 

 havde først forlangt 3000 Gylden for tre Instrumenter. Man 

 befalede ham da inden en vis Tid at aflevere Instrumentet 

 og lovede, mod at han hemmeligholdt sin Opfindelse, at ud- 

 stede det omtalte Patent. Lippersheim leverede derefter 

 i rette Tid det til Brug for begge Øjne indrettede Instru- 

 ment*), hvilket blev befundet tilfredsstillende; men man tvang 

 ham til i samme Kjøb mod Overenskomsten at levere to 

 andre Kikkerter, og Patentet blev ham afslaaet , eftersom 

 „det var klart, at allerede forskjellige andre havde 

 faaet Kundskab om Opfindelsen." Den 13de Febr. 

 1609 bleve efter Aflevering af alle Instrumenterne de Penge, 

 han ikke allerede havde modtaget, ham udbetalte. 



De franske Gesandter sogte at erholde et Instrument 

 tilkjøbs af Lippersheim, uden at det lykkedes dem, da han ikke 

 vilde bryde sit til Staterne givne Ord. Men en Soldat af Prins 

 Moritz's Hær fik Hemmeligheden opsporet og lærte at for- 

 færdige ligesaa gode Kikkerter som Opfinderen, og han blev da i 

 December 1 608 sendt til Henrik IV og S u 1 1 y af Gesandterne. 

 Opfindelsen blev i det hele taget hurtig bekjendt af Rygtet, 

 og der nævnes flere, som kort Tid efter Opfindelsen forfærdi- 

 gede Kikkerter, f. Ex. Zacharias Jan sen i Middelburg, som 

 lige til den nyeste Tid er bleven holdt for den egenlige Opfinder. 



Pierre Borel, Læge og Mathematiker hos den franske 

 Konge, søgte i sit Skrift „de vero telescopii inventore" 1655 

 ved Vidner at godtgjøre, at Opfindelsen skyldes denne Za- 

 charias Jansen. Men deres til Øvrigheden afgivne Er- 

 klæringer stemme hverken indbyrdes med Hensyn til Tiden 

 eller Navnet. Den formentlige Opfinders Søn siger, at han 

 i sin Barndom altid hørte sin Fader omtale som Kikkertens 



') Altsaa er han (og ikke Rheitai Opfinder af Dobbeltkikkertén. 



