238 



Opfinder, og han skulde efter ham allerede have konstrueret 

 den 1590, da Sønnen kun var fem Aar gammel. Søsteren 

 tillægger ham samme Fortjeneste, men uden at kunne 

 erindre Tiden. To andre Vidner erklære sig for Jan 

 Lapprey (Lippersheim) uden paa nogen Maade at 

 nævne Jansen, og et andet Vidne ved kun, at Opfinderen 

 hed Hans. Bogen indeholder desuden et Brev fra William 

 Bo reel. Staternes Gesandt ved det engelske Hof, der var 

 født 1591 i Middelburg og havde staaet i Venskabsforbin- 

 delse med Zacharias Jansen, hvis hele Familie han der- 

 for nøje kjendte. Han fortæller, at Z ae har i as's Fader 

 Hans først havde opfundet Mikroskopet (det sammensatte-) 

 og foræret et Exemplar til Prins Moritz og et andet til 

 Erkehertug Albert. Han havde 1619 i England seet det 

 sidste i Hænderne paa Cornelius Drebbel fra Alckmaér, 

 Mathematiker hos Kong Jacob, og han havde faaet det 

 til Foræring af Erkehertugen. Han fortæller endvidere, at 

 Hans og Zacharias 1610 opfandt Teleskopet og solgte 

 det hemmelig til Prins Moritz, som vilde bruge det i den 

 Krig, hvori Staterne netop vare indviklede. Imidlertid blev 

 Opfindelsen bekjendt, og en ubekjendt, der kom til Middel- 

 burg, henvendte sig til Jan Lapprey, som han antog for 

 Opfinderen. Lapprey, der var en begavet Mand, gjæt- 

 tede sig efter dennes Ytringer til Kikkertens Konstruktion, 

 og da han var den første, der solgte Kikkerter og gjorde 

 dem bekjendte, blev han af mange holdt for Opfinder deraf. 

 Nogen Tid efter opdagedes imidlertid Fejltagelsen, og Adr.i- 

 anusMetius og senere 1620 Drebbel, der kom til Middel- 

 burg, henvendte sig derfor til Zacharias Jansen for at 

 kjøbe Kikkerter. 



Den her omtalte Corn. Drebbel var en paa den Tid 

 bekjendt Charlatan , der tilloj sig Opfindelsen af Kikkerten 

 og, som det sees af Peiresc's Breve, endnu 1622 i Frank- 

 rig ansaaes for den rette Opfinder. 



Galilæi fortæller selv, at han i Juli 1609 i Venedig 

 horte, at en hollandsk Kunstner havde forfærdiget og tilbudt 

 Prins Moritz et Instrument, hvorigjennem man kunde iagt- 

 tage fjerne Gjenstande som nære. Derpaa begav han sig 

 tilbage til Padova og opfandt der ved Eftertanke i Løbet af 

 24 Timer den efter ham opkaldte Kikkert. (Efter en af 

 hans Biografer skal han dog først have indkjøbt en Mængde 

 forskjellige Linseglas). Dette kan dog umulig forholde sig 

 saaledes. Den mathematiske Analyse var dengang endnu 

 langtfra saa udviklet, at en saadan Opdagelse a priori var 



