265 



maa ansees for at udgjøre et nyt Hovedafsnit af Geolo- 

 gien, ja det er endog sandsynligt, at Astronomernes og 

 Geologernes paa den Laplaceske Theori støttede Anta- 

 gelse, at Jordkloden, efter at det organiske Liv har fæstet 

 Bo paa den, kun har nndergaaet kvalitative, men ingen 

 kvantitative Forandringer, snart maa forandres som Følge 

 af de nye Kjendsgjerninger, Læren om Meteoriterne har 

 gjort os bekjendte med. Astronomen og Fysikeren faa 

 af denne Videnskabsgren vigtige Oplysninger om Atmo- 

 sfærens øverste Lag, om Kometernes Beskaffenhed, om 

 Aarsagerne til Stjerneskud osv., og endelig give de efter 

 den organiske Kemies Love sammensatte Stoffer, som 

 findes i adskillige Meteoriter, en Antydning af, ja næsten 

 et Bevis for. Tilværelsen af organisk Liv udenfor vor Jord. 



Disse Antydninger ville være tilstrækkelige til at 

 forklare den Iver og Interesse, hvormed en Mængde For- 

 skere have beskjæftiget sig med dette Afsnit af Viden- 

 skaben, og de betydelige Summer, der i mange Lande 

 ere anvendte paa Tilvejebringelsen af storartede Sam- 

 linger af Meteoriter. Ved Hjælp heraf er man kommet 

 til en Mængde nye og vigtige Resultater. 



Medens man fra Frankrig kj ender over tredive for- 

 skjellige Meteorfald og i de forenede Stater har fundet 

 mere end halvtredsindstyve forskjellige Stykker Meteor- 

 jern, er endnu aldrig nogen Meteorblok bleven funden i 

 Sverig, Norge og Finland," og fra hvert af disse tre ud- 

 strakte Lande har man kun en eneste Gang erholdt 

 Meteorsten, hvis Fald er blevet iagttaget af Øjevidner. 

 Meteorfaldet i Finland fandt Sted den 13de December 

 1813 ved Luotolak paa Sydsiden af Saimen, det norske 

 den 27de December 1848 ved Schie i Nærheden af Kri- 

 stiania og det svenske den 1ste Januar 1869 ved Hessle 



