289 



Slægter her ere repræsenterede af særegne Arter. Græn- 

 serne for disse fremmede sættes af Hooker ved den 

 26 — 27^ s. B. Men ellers er paa faa Undtagelser nær 

 Plantevækstens almindelige Karakter den samme fra den 

 sydligste Spidse til det yderste Norden. Overalt danne 

 Eukalypter og Akacier med udelte Blade Massen af de 

 større Træer, Kasuariner og Kallitrisarter mangle ikke, 

 og selv naar Krattet (the scrub) bliver fattigere paa 

 Proteaceer og andre karakteristiske Familier, bibeholder 

 det dog sit Fysiognomi uforandret. 



Plantevækstens Formationer. Skovsavanner, 

 som man kalder Græsland, og Krat, der gaa under Navn 

 af » Scrub •), indtage Overfladen af den største Del af det 

 avstralske Kontinent, saa vidt som dette har aabnet sig 

 for Kolonisationen. Idet Kvægavlen udviklede sig paa 

 Grundlag af Græslandet, vare Nybygderne afhængige af 

 Anordningen af disse Dannelser. At opdage nye Skov- 

 savanner blev derfor et Maal for alles Bestræbelser saavel 

 i det middelvarme som tropiske Avstralien: det var en 

 rig Kapital, som Naturen frivillig gav. Men alle Frem- 

 skridt fandt deres Modstandere i Krattene, som ikke lode 

 sig rydde af Vejen, og som adskille sig t. Ex. fra 

 Kaplandets Krat ved deres Tæthed og ofte ogsaa 

 ved deres Højde. Af de øvrige Formationer er det kun 

 den aabne Steppe, der har større Betydning: dens 

 Grænser i Kontinentets indre ere endnu højst ufuldstændig 

 kjendte. Vi ville omtale disse tre Formationer nærmere. 

 Det træbevoksede Græsland er en Ejendom- 

 melighed for den avstralske Jord. Det er de aabne lyse 

 Eukalyptus- Skove, hvis Træer staa for vidt fra hverandre 

 til, at de kunne berøre hverandre med deres Kroner, 



Fjerde Række. IV. 19 



