328 



Fra dette sidste Lag pressedes Vandet op med en 

 saadan Kraft, at det kunde stige 84 Fod over Jordover- 

 fladen, naar der anbragtes Stigerør over Mundingen af - 

 Borehullet. Den Sikkerhed, hvormed man paa de nævnte 

 Steder var i Stand til fra dybe Lag at skaffe sig Vand 

 i stor Mængde og ofte af fortrinlig Beskaffenhed, be- 

 virkede, at der derefter foretoges en Mængde andre arte- 

 siske Boringer rundt omkring i Evropa, navnlig til tek- 

 niske Øjemed, og de have bidraget meget til at udvide 

 vort Kjendskab til de dybere Jordlags Beskaffenhed. Jeg 

 skal endnu kun tilføje, at senere foretoges iPassy, ikke 

 langt fra Grenelle, i Aarene 1855 — 61 en anden Boring, 

 hvor man i 1900 Fods Dybde traf det samme vandførende 

 Lag. Ud af det lidt over en Alen vide Borehul strøm- 

 mede c. 150,000 Tdr. Vand daglig, men Brøndboringen 

 havde ogsaa kostet Paris over 1 Million Frank. 



Man maa dog ikke af ovenstaaende Fremstilling 

 drage den Slutning, at det er nødvendigt for at faa 

 Springkilder, at Lagene skulle være afsatte bækkenformige, 

 som Tilfældet er ved London og Paris; thi de kunne 

 ogsaa fremkomme i de nedre Partier af plant afsatte, 

 men heldende Lag, naar der blot er en tilstrækkelig 

 Hindring for det frie Afløb, hvad enten denne nu hidrører 

 fra en Afspærring af det vandførende Lag i de lavere 

 Partier af samme eller fra Modstanden i selve Sand- 

 eller Gruslaget*). 



Efterat have meddelt ovennævnte Exempler paa 

 Brøndboringer i England og Frankrig, som jeg har været 

 nødt til at forudskikke, fordi de hovedsagelig danne 



Se Colding: "Grundvandets Bevægelse i Jorden«. Tidsskrift for 

 Landøkonomi 1872. 



